fi-fi	Muita kuin investointimenoja on katettu lainanotolla.
sv-se	Andra utgifter än investeringsutgifterna har täckts genom upplåning.

fi-fi	Vieras pääoma
sv-se	Främmande kapital

fi-fi	Kokonaistaseen mukainen valtion vieras pääoma oli 31.12.2015 yhteensä 112 mrd. euroa, kasvua oli yhteensä 6,0 mrd. euroa.
sv-se	Enligt den totala balansräkningen var statens främmande kapital 31.12.2015 sammanlagt 112 miljarder euro, en ökning på totalt 6,0 miljarder euro.

fi-fi	Uutta velkaa v. 2015 on valtiolla käytetty sekä investointeihin että juokseviin menoihin eli tilikauden alijäämän kattamiseen.
sv-se	Statens nya skuld 2015 har använts både till investeringar och till löpande utgifter, det vill säga till att täcka räkenskapsperiodens underskott.

fi-fi	Julkisesti noteeratut arvopaperit
sv-se	Offentligt noterade värdepapper

fi-fi	Seuraavassa taulukossa on kuvattu valtion talousarviotalouden sekä Valtion eläkerahaston ja Solidiumin julkisesti noteerattujen arvopapereiden kirjanpito- ja markkina-arvot.
sv-se	I följande tabell visas bokföringsvärdet och marknadsvärdet för de offentligt noterade värdepappren i statens budgetekonomi samt i Statens pensionsfond och i Solidium.

fi-fi	Valtion talousarviotalouden osalta on esitetty ainoastaan käyttöomaisuuteen ja muihin pitkäaikaisiin sijoituksiin luettavat sijoitukset.
sv-se	För statens budgetekonomis vidkommande presenteras endast de placeringar som räknas som placeringar i anläggningstillgångar och övriga långfristiga placeringar.

fi-fi	Julkisesti noteeratut osakkeet ja osuudet, mrd. euroa
sv-se	Offentligt noterade värdepapper och andelar, md euro

fi-fi	Budjettitalous
sv-se	Budgetekonomi

fi-fi	Valtion eläkerahasto
sv-se	Statens pensionsfond

fi-fi	Solidium
sv-se	Solidium

fi-fi	Yhteensä
sv-se	Totalt

fi-fi	Kirjanpitoarvo
sv-se	Bokföringsvärde

fi-fi	Markkinaarvo
sv-se	Marknadsvärde

fi-fi	Yhteensä 2015
sv-se	Totalt 2015

fi-fi	Muutos 2015
sv-se	Ändring från 2014

fi-fi	vs 2014
sv-se	till 2015

fi-fi	vs 2014 %
sv-se	till 2015 %

fi-fi	Valtion budjettitalouden talousarvio ja tilinpäätös
sv-se	Statens budgetekonomi, budget och bokslut

fi-fi	Valtion budjettitalous on ollut alijäämäinen vuodesta 2009 lähtien eikä vuosi 2015 tuonut muutosta tilanteeseen.
sv-se	Statens budgetekonomi har uppvisat underskott sedan 2009 och 2015 innebär inga förändringar i situationen.

fi-fi	Budjettitalouden alijäämä oli vuoden 2015 tilinpäätöksessä kuitenkin noin 1,8 mrd. euroa pienempi kuin edellisenä vuotena.
sv-se	I 2015 års bokslut var underskottet i budgetekonomin dock cirka 1,8 miljarder euro mindre än året innan.

fi-fi	Budjettitalouden tulot, menot ja tasapaino, mrd. euroa
sv-se	Budgetekonomins inkomster, utgifter och balans, md euro

fi-fi	Talousarvio ja lisätalousarviot
sv-se	Budgeten och tilläggsbudgetar

fi-fi	Varsinaista talousarviota täydennettiin neljällä lisätalousarviolla
sv-se	Den ordinarie budgeten kompletterades med fyra tilläggsbudgetar

fi-fi	Hallituksen vuoden 2015 talousarvioesityksessä (ml. täydentävä esitys) menojen yhteismäärä oli 53,8 mrd. euroa, mikä on noin 0,2 mrd. euroa vähemmän kuin vuoden 2014 varsinaisessa talousarviossa.
sv-se	I regeringens budgetproposition för 2015 (inklusive den kompletterande propositionen) uppgick utgifterna till totalt 53,8 miljarder euro, vilket var cirka 0,2 miljarder euro mindre än den ordinarie budgeten för 2014.

fi-fi	Budjettitalouden alijäämäksi arvioitiin 4,7 mrd. euroa.
sv-se	Underskottet i budgetekonomin uppskattades till 4,7 miljarder euro.

fi-fi	Hallituksen vuoden 2015 varsinaisen talousarvioesityksen lisäksi annettiin neljä lisätalousarvioesitystä.
sv-se	Utöver regeringens ordinarie budgetproposition för 2015 lämnades fyra tilläggsbudgetar till riksdagen.

fi-fi	Talousarvion ja lisätalousarvioiden menojen yhteismäärä oli 54,4 mrd. euroa.
sv-se	Totalt uppgick budgetens och tilläggsbudgetarnas utgifter till 54,4 miljarder euro.

fi-fi	Budjetoitujen kehysmenojen kokonaismäärä alitti asetetun menokehyksen
sv-se	De budgeterade ramutgifternas totalbelopp understeg den fastställda anslagsramen

fi-fi	Vaalikauden ensimmäisessä kehyspäätöksessä 5.10.2011 vuodelle 2015 asetettiin menokehykseksi 42 236 milj. euroa vuoden 2012 hintatasossa.
sv-se	I valperiodens första rambeslut den 5 oktober 2011 fastställdes 42 236 miljoner euro som anslagsram för 2015 baserat på 2012 års prisnivå.

fi-fi	Vuoden 2015 kehystasoa on alennettu vaalikauden aikana kahteen otteeseen menosäästöjen myötä, yhteensä 1,65 mrd. eurolla.
sv-se	Till följd av utgiftsbesparingar sänktes ramnivån för 2015 två gånger med sammanlagt 1,65 miljarder euro under valperioden.

fi-fi	Kehyksen alentaminen, toisin kuin korottaminen, on mahdollista kesken vaalikauden heikentämättä kehyksen uskottavuutta.
sv-se	En nedsättning, men inte en höjning, av ramen är möjlig under den pågående valperioden utan att ramens trovärdighet äventyras.

fi-fi	Vuoden 2015 menokehystä on vaalikauden kuluessa korjattu vastaamaan hintataso- ja rakennemuutoksia, minkä seurauksena kehystaso tarkentui 42 167 milj. euroon syksyllä 2014.
sv-se	Under valperiodens gång har anslagsramen för 2015 justerats i överensstämmelse med förändringarna i prisnivån och utgiftsstrukturen, vilket hade som följd att ramnivån preciserades till 42 167 miljoner euro hösten 2014.

fi-fi	Kehysmenojen kokonaismäärä hallituksen talousarvioesityksessä (ml. täydentävä esitys) jätti 200 milj. euron lisätalousarviovarauksen ohella 52 milj. euron ns. jakamattoman varauksen, jonka eduskunta budjetoi kokonaisuudessaan eri menoihin varsinaiseen talousarvioon.
sv-se	Efter de totala ramutgifterna i regeringens budgetproposition (inklusive den kompletterande propositionen) lämnade en så kallad ofördelad reserv på 52 miljoner euro utöver reserven på 200 miljoner euro i tilläggsbudgeten. Riksdagen budgeterade hela den ofördelade reserven för olika utgifter i den ordinarie budgeten.

fi-fi	Vuoden 2015 ensimmäisessä lisätalousarviossa käytettiin kertaluonteisten menojen rahoittamiseen myös v. 2014 käyttämättä jäänyttä kehysvarausta 33,8 milj. euroa.
sv-se	I den första tilläggsbudgeten för 2015 finansierades utgifter av engångskaraktär också med 33,8 miljoner euro av det reserverade ramanslaget som kvarstod från 2014.

fi-fi	Edellisen hallituksen lopetettua vuodelle 2015 ei ollut voimassa olevaa kehystasoa, mutta keväällä 2015 Sipilän hallitus päätti hallitusohjelmassaan vuosittaisesta 300 milj. euron lisätalousarviovarauksesta kehysmenoja varten.
sv-se	När den förra regeringen avgick fanns det inte någon gällande ramnivå för 2015, men våren 2015 fattade regeringen Sipilä i sitt regeringsprogram beslut om en årlig tilläggsbudgetreservering på 300 miljoner euro för ramutgifter.

fi-fi	Varaus otettiin käyttöön ensimmäisen kerran vuoden 2015 toisessa lisätalousarviossa.
sv-se	Reserveringen togs i bruk för första gången i den andra tilläggsbudgeten för 2015.

fi-fi	Lisätalousarvioissa määrärahalisäyksiä kohdistettiin mm. työllisyyden ja kasvun tukemiseen, Talvivaaran kaivostoimintaan sekä pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden määrän kasvun aiheuttamiin kustannuksiin.
sv-se	I tilläggsbudgetarna avsattes tilläggsanslag bland annat för att stödja sysselsättningen och tillväxten, för gruvverksamheten i Talvivaara samt för kostnader orsakade av det ökade antalet flyktingar och asylsökande.

fi-fi	Keväällä 2014 julkisen talouden suunnitelman yhteydessä hallitus päätti uusista vuosia 2015–2018 koskevista sopeutustoimista.
sv-se	I samband med planen för de offentliga finanserna våren 2014 fattade regeringen beslut om nya anpassningsåtgärder som gäller åren 2015–2018.

fi-fi	Uudet menopuolen säästöt koskivat erityisesti vuotta 2015 ja kohdistuivat laa- jalti erityyppisiin menoihin ja eri hallinnonaloille.
sv-se	De nya inbesparingarna för utgiftssidan gällde särskilt 2015 och riktade sig i stor utsträckning till utgifter av olika slag och omfattade olika förvaltningsområden.

fi-fi	Toisaalta päätettiin uusista kasvua tukevista toimenpiteistä.
sv-se	Samtidigt beslutade regeringen också om nya, tillväxtstödjande insatser.

fi-fi	Myös useat menoarviot tarkentuivat vuoden kuluessa: työttömyysturvamenoja korotettiin suhdannetilanteesta johtuen ja valtionvelan korkomenojen arviota alennettiin matalan korkotason vuoksi.
sv-se	Under året preciserades också flera utgiftsposter: utgifterna för utkomstskyddet för arbetslösa höjdes på grund av konjunkturläget och ränteutgifterna för statsskulden sänktes till följd av den låga räntenivån.

fi-fi	Hallituksen kehyssäännöissä todetaan, että jos kehysmenojen taso lisätalousarvioiden jälkeen jää kehystason alle, voidaan erotus, kuitenkin enintään 200 milj. euroa, käyttää seuraavana vuonna kertaluonteisiin menoihin kehyksen estämättä.
sv-se	I regeringens rambestämmelser konstateras att om utgiftsnivån efter tilläggsbudgetarna stannar under ramnivån får skillnaden, dock högst 200 miljoner euro, trots ramarna användas följande år för utgifter av engångskaraktär.

fi-fi	Vuonna 2015 kehykseen kuuluvien menojen budjetoitu taso jäi noin 208 milj. euroa alle asetetun menokehyksen, josta 200 milj. euroa voitiin siirtää vuodelle 2016.
sv-se	År 2015 underskred den budgeterade nivån för utgifterna som hänför sig till ramen utgiftsramen med cirka 208 miljoner euro, varav 200 miljoner euro kunde överföras till 2016.

fi-fi	Huolimatta pienestä tuloarvioiden nettomuutoksesta lisätalousarvioissa, tuloarviot muuttuivat merkittävästi budjetin eri tulolajeissa.
sv-se	Trots den ringa nettoförändringen av inkomstposterna i tilläggsbudgetarna, förändrades de beräknade inkomsterna avsevärt för budgetens olika inkomstslag.

fi-fi	Verotuloarvioita alennettiin nettomääräisesti 119 milj. euroa.
sv-se	De beräknade skatteinkomsterna sänktes med ett nettobelopp på 119 miljoner euro.

fi-fi	Euromääräisesti eniten alenivat arviot arvonlisäveron, energiaverojen sekä autoveron tuotosta.
sv-se	I eurobelopp mest sjönk uppskattningarna av momsintäkterna, energiskatteintäkterna samt bilskatteintäkterna.

fi-fi	Verotuloarviot puolestaan nousivat ansio- ja pääomatuloverojen, yhteisöverojen sekä perintö- ja lahjaveron osalta.
sv-se	De beräknade skatteinkomsterna i sin tur steg när det gäller förvärvs- och kapitalinkomstskatter, samfundsskatter samt arvs- och gåvoskatter.

fi-fi	Veroarvioiden muuttumisen taustalla olivat pääasiassa muuttuneet arviot kokonaistalouden kehityksestä, mutta myös saadut kertymätiedot.
sv-se	Den huvudsakliga orsaken till förändringarna i de beräknade skatterna var de förändrade bedömningarna av totalekonomins utveckling, men även uppgifter om utfall.

fi-fi	Arviota Senaatti-kiinteistöjen tuloutuksesta korotettiin 160 milj. euroa 370 milj. euroon pääasiassa yliopistokiinteistöyhtiöiden myynnin takia.
sv-se	Uppskattningen av intäktsföringen från Senatsfastigheter höjdes med 160 miljoner euro till 370 miljoner euro huvudsakligen på grund av försäljningen av universitetsfastighetsbolagen.

fi-fi	Sekalaisten tulojen arviota alennettiin 130 milj. euroa.
sv-se	Uppskattningen av inkomsterna av blandad natur sänktes med 130 miljoner euro.

fi-fi	Arviota valtiolle takaisinmaksettavista lainoista korotettiin puolestaan n. 100 milj. euroa.
sv-se	Uppskattningen av de lån som betalas tillbaka till staten höjdes i sin tur med cirka 100 miljoner euro.

fi-fi	Valtion talousarvion toteutuminen
sv-se	Statsbudgetens utfall

fi-fi	Verotuloja kertyi valtiolle v. 2015 yhteensä 39,9 mrd. euroa eli 671 milj. euroa (1,7 %) enemmän kuin v. 2014.
sv-se	Staten fick 2015 in sammanlagt 39,9 miljarder euro i skatteinkomster, det vill säga 671 miljoner euro mer (1,7 %) än 2014.

fi-fi	Verotulot ylittivät budjetoidun 149 milj. euroa (0,4 %).
sv-se	Skatteinkomsterna översteg det budgeterade med 149 miljoner euro (0,4 %).

fi-fi	Verotuloja on käsitelty tarkemmin vuosikertomuksen luvussa 3.2.4.
sv-se	Skatteinkomsterna behandlas närmare i kapitel 3.2.4 i årsberättelsen.

fi-fi	Muita tuloja kuin verotuloja talousarviotalouteen kertyi yhteensä 9,0 mrd. euroa, 630 milj. euroa (7,5 %) enemmän kuin edellisvuonna, mutta 323 milj. euroa (3,5 %) alle budjetoidun.
sv-se	Det kom in sammanlagt 9,0 miljarder euro i andra inkomster än skatteinkomster i budgetekonomin, vilket var 630 miljoner euro mer (7,5 %) än föregående år, men 323 miljoner euro under (3,5 %) det budgeterade.

fi-fi	Tästä summasta sekalaisia tuloja kertyi 6,1 mrd. euroa, korkotuloja ja voiton tuloutuksia 2,4 mrd. euroa ja tuloja valtion myöntämistä lainoista 0,5 mrd. euroa.
sv-se	Av denna summa inflöt 6,1 miljarder euro i form av inkomster av blandad natur, 2,4 miljarder euro som ränteinkomster och intäktsföring av vinst och 0,5 miljarder euro som inkomster av lån som beviljats av staten.

fi-fi	Kokonaisuutena tulojen määrä v. 2015 alitti tuloarvion 174 milj. eurolla (1,9 %).
sv-se	I sin helhet underskred beloppet inkomster 2015 de beräknade inkomsterna med 174 miljoner euro (1,9 %).

fi-fi	Tilinpäätöksen mukaiset menot olivat 53,7 mrd. euroa.
sv-se	Utgifterna uppgick enligt bokslutet till 53,7 miljarder euro.

fi-fi	Ne alenivat prosentin edellisvuodesta ja alittivat talousarvion määrärahat 687 milj. eurolla.
sv-se	De sjönk med en procent jämfört med året innan och underskred budgetens anslag med 687 miljoner euro.

fi-fi	Valtion talousarvion toteutuminen, milj. euroa
sv-se	Statsbudgetens utfall, mn euro

fi-fi	talousarviot
sv-se	budgetar

fi-fi	tilinpäätös
sv-se	bokslut

fi-fi	Ansio- ja pääomatulovero
sv-se	Skatt på förvärvs- och kapitalinkomst

fi-fi	Yhteisövero
sv-se	Samfundsskatt

fi-fi	Arvonlisävero
sv-se	Mervärdesskatt

fi-fi	Muut verot
sv-se	Övriga skatter

fi-fi	Muut tulot
sv-se	Övriga inkomster

fi-fi	Yhteensä
sv-se	Sammanlagt

fi-fi	Nettolainanotto ja velanhallinta4
sv-se	Nettoupplåning och skuldhantering4

fi-fi	Tuloarviot yhteensä
sv-se	Inkomstposter sammanlagt

fi-fi	Kulutusmenot
sv-se	Konsumtionsutgifter

fi-fi	Siirtomenot
sv-se	Överföringsutgifter

fi-fi	Sijoitusmenot
sv-se	Investeringsutgifter

fi-fi	Muut menot
sv-se	Övriga utgifter

fi-fi	Määrärahat yhteensä
sv-se	Anslag sammanlagt

fi-fi	Varainhoitovuoden yli/alijäämä
sv-se	Finansårets överskott/underskott

fi-fi	Tilinpäätösalijäämä (ml. edelliset vuodet)
sv-se	Bokslutsunderskott (inkl. tidigare år)

fi-fi	Seuraavassa on tarkasteltu budjettitalouden määrärahojen tosiasiallista käyttöä vuoden aikana, ts. lukuihin sisältyy edellisiltä vuosilta siirtyneiden monivuotisten määrärahojen käyttö.
sv-se	Nedan har den reella användningen av budgetekonomins anslag under året undersökts, m.a.o. ingår användningen av fleråriga anslag som överförts från tidigare år.

fi-fi	Käyttö pysyi lähes edellisvuoden tasolla (2014:
sv-se	Användningen förblev nästan på samma nivå som året innan (2014:

fi-fi	53 941 milj. euroa, 2015:
sv-se	53 941 miljoner euro, 2015:

fi-fi	53 831 milj. euroa) ja se oli prosentin budjetoitua määrää alempi.
sv-se	53 831 miljoner euro) och det var en procent lägre än budgeterat belopp.

fi-fi	Pääluokkien välillä oli kuitenkin suuria eroja toteuma-asteissa.
sv-se	Det fanns dock stora skillnader mellan huvudtitlarna när det gäller utfallsgrad.

fi-fi	Seuraavassa taulukossa on esitetty vuosien 2014 ja 2015 tulot ja määrärahojen käyttö.
sv-se	I tabellen nedan presenteras inkomster och användningen av anslag åren 2014‒2015.

fi-fi	Toteuma voi ylittää talousarvion määrän arviomäärärahojen tapauksessa sekä silloin, kun on käytetty edellisiltä vuosilta siirtyneitä määrärahoja.
sv-se	Utfallet kan överskrida budgetens belopp när det gäller förslagsanslag samt då det använts anslag som överförts från tidigare år.

fi-fi	Aiempien vuosien määrärahoja jäi käyttämättä 544 milj. euroa.
sv-se	Anslag från tidigare år som förblev oanvända uppgick till 544 miljoner euro.

fi-fi	4 Sisältää nettoutettuna velanhallinnan menoja.
sv-se	Inkluderar skuldhanteringsuppgifter redovisade som netto.

fi-fi	Tulot ja määrärahojen käyttö 2014–2015, milj. euroa
sv-se	Inkomster och användningen av anslag 2014‒2015, mn euro

fi-fi	Tilinpäätös 2014
sv-se	Bokslut 2014

fi-fi	Muutos 2014–2015
sv-se	Ändring 2014‒2015

fi-fi	Talousarviot 2015
sv-se	Budgetar 2015

fi-fi	Toteumaaste
sv-se	Utfallsgrad

fi-fi	Verot ja veronluonteiset tulot
sv-se	Skatter och inkomster av skattenatur

fi-fi	1,7 %
sv-se	1,7 %

fi-fi	Sekalaiset tulot
sv-se	Inkomster av blandad natur

fi-fi	Korkotulot, osakkeiden myyntitulot ja voiton tuloutukset
sv-se	Ränteinkomster, inkomster av försäljning av aktier och intäktsföring av vinst

fi-fi	Lainat
sv-se	Lån

fi-fi	Tulot yhteensä
sv-se	Inkomster sammanlagt

fi-fi	Eduskunta
sv-se	Riksdagen

fi-fi	Tasavallan presidentti
sv-se	Republikens president

fi-fi	Ulkoasiainministeriön hallinnonala
sv-se	Utrikesministeriets förvaltningsområde

fi-fi	Oikeusministeriön hallinnonala
sv-se	Justitieministeriets förvaltningsområde

fi-fi	Sisäministeriön hallinnonala
sv-se	Inrikesministeriets förvaltningsområde

fi-fi	Puolustusministeriön hallinnonala
sv-se	Försvarsministeriets förvaltningsområde

fi-fi	Valtiovarainministeriön hallinnonala
sv-se	Finansministeriets förvaltningsområde

fi-fi	Opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonala
sv-se	Undervisnings- och kulturministeriets förvaltningsområde

fi-fi	Maa- ja metsätalousministeriön hallinnonala
sv-se	Jord- och skogsbruksministeriets förvaltningsområde

fi-fi	Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonala
sv-se	Kommunikationsministeriets förvaltningsområde

fi-fi	Työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonala
sv-se	Arbets- och näringsministeriets förvaltningsområde

fi-fi	Sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonala
sv-se	Social- och hälsovårdsministeriets förvaltningsområde

fi-fi	Ympäristöministeriön hallinnonala
sv-se	Miljöministeriets förvaltningsområde

fi-fi	Valtionvelan korot
sv-se	Räntor på statsskulden

fi-fi	Menot yhteensä
sv-se	Utgifter totalt

fi-fi	Ulkoasiainministeriössä kehitysyhteistyömäärärahojen siirtyvien erien kanta on ollut erittäin suuri ja v. 2015 tätä kantaa on määrätietoisesti alennettu.
sv-se	I utrikesministeriets anslag för utvecklingssamarbete har det sammanlagda beloppet av poster som överförs varit mycket stort och 2015 har detta belopp målmedvetet sänkts.

fi-fi	Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla väyläverkon kehittämisen urakat ja siitä syystä myös maksatukset eivät ole edenneet kaikilta osin suunnitelmien mukaisesti, jolloin menoihin käytetään aiemmilta vuosilta siirtynyttä määrärahaa.
sv-se	Inom kommunikationsministeriets förvaltningsområde har entreprenaderna för utveckling av trafikledsnätet och därmed också utbetalningarna inte till alla delar framskridit enligt planerna, varvid det för utgifterna används anslag som överförts från tidigare år.

fi-fi	Maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalalla alhainen käyttöaste on liittynyt tukiohjelmien ja niiden maksatusten ajoitusmuutoksiin.
sv-se	Inom jord- och skogsbruksministeriets förvaltningsområde kan den låga användningsgraden kopplas till stödprogrammen och förändringar i tidtabeller för programmens utbetalningar.

fi-fi	Momenttikohtaiset valtion talousarvion toteumalaskelmat ovat hallituksen vuosikertomuksen liitteessä 2.
sv-se	Momentvisa utfallskalkyler av statens budget finns i bilaga 2 till regeringens årsberättelse.

fi-fi	Määrärahojen käyttö menolajeittain, milj. euroa
sv-se	Användning av anslag enligt utgifternas art, mn euro

fi-fi	Budjettitalouden tulot, milj. euroa
sv-se	Budgetekonomins inkomster, mn euro

fi-fi	Tuotot ja kulut
sv-se	Intäkter och kostnader

fi-fi	Valtion talousarviotalouden tuotto- ja kululaskelma sisältyy hallituksen vuosikertomuksen liitteeseen 2.
sv-se	Den statliga budgetekonomins intäkts- och kostnadskalkyl ingår i bilaga 2 till regeringens årsberättelse.

fi-fi	Valtion tuotto- ja kululaskelma osoitti 4,7 mrd. euron kulujäämää vuodelta 2015.
sv-se	Statens intäkts- och kostnadskalkyl uppvisade en kostnadsåterstod på 4,7 miljarder euro från 2015.

fi-fi	Vuonna 2014 kulujäämä oli 6,2 mrd. euroa.
sv-se	År 2014 var kostnadsåterstoden 6,2 miljarder euro.

fi-fi	Tuottoja v. 2015 oli yhteensä 47,2 mrd. euroa.
sv-se	Intäkterna 2015 uppgick sammanlagt till 47,2 miljarder euro.

fi-fi	Verotuotot käsitellään luvussa 3.2.4.
sv-se	Skatteintäkterna behandlas i kapitel 3.2.4.

fi-fi	Siirtotalouden tuotoista suurimmat olivat tuotot Euroopan unionilta ja siirrot rahastoista.
sv-se	De största av överföringsekonomins intäkter var intäkter från Europeiska unionen och överföringar från fonderna.

fi-fi	Näitä käsitellään luvuissa 3.2.5 ja 3.2.6.
sv-se	Dessa behandlas i kapitel 3.2.5 och 3.2.6.

fi-fi	Budjettitalouden tuotot vuosina 2010–2015, milj. euroa
sv-se	Budgetekonomins intäkter åren 2010–2015, mn euro

fi-fi	Rahoituksen tuotot
sv-se	Finansiella intäkter

fi-fi	Satunnaiset tuotot
sv-se	Extraordinära intäkter

fi-fi	Toiminnan tuottojen pienenemiseen vaikutti etenkin Teknologian tutkimuskeskus VTT:n siirtyminen talousarviotalouden ulkopuolelle.
sv-se	På minskningen av verksamhetens intäkter inverkade framför allt att Teknologiska forskningscentralen VTT inte längre ingår i budgetekonomin.

fi-fi	Rahoitustuottojen väheneminen johtuu pääasiassa osinkotulojen pienenemisestä.
sv-se	Minskningen av de finansiella intäkterna beror i huvudsak på att dividendinkomsterna blivit mindre.

fi-fi	Siirtotalouden tuotot kasvoivat v. 2015 lähinnä Valtion eläkerahaston varojen tuloutuksen kasvun vuoksi.
sv-se	Överföringsekonomins intäkter ökade 2015, vilket närmast berodde på ökningen av intäktsföringen av Statens pensionsfonds medel.

fi-fi	Toiminnan tuotoissa merkittävimmät ovat maksullisen toiminnan tuotot valtion viranomaisten tuottamista palveluista.
sv-se	De viktigaste intäkterna av verksamheten är den avgiftsbelagda verksamhetens intäkter för de tjänster de statliga myndigheterna producerar.

fi-fi	Valtion maksullinen toiminta suoritelajeittain vuosina 2010–2015, milj. euroa
sv-se	Statens avgiftsbelagda verksamhet enligt prestationsslag åren 2010– 2015, mn euro

fi-fi	Julkisoikeudelliset suoritteet
sv-se	Offentligrättsliga prestationer

fi-fi	Markkinasuoritteet*
sv-se	Marknadsprestationer*

fi-fi	Erityislakien nojalla hinnoitellut suoritteet
sv-se	Prestationer prissatta med stöd av speciallagar

fi-fi	* Valtion maksuperustelain (150/1992) mukaiset muut suoritteet, jotka hinnoitellaan liiketaloudellisin perustein.
sv-se	* Övriga prestationer med stöd av lagen om grunderna för avgifter till staten (150/1992) som prissätts på företagsekonomiska grunder.

fi-fi	Taulukon luvuissa ei ole mukana sponsorituloja eikä luottotappiokorjauksia.
sv-se	I tabellen ingår inte inkomster från sponsorer och inte heller kreditförluster.

fi-fi	Luvuissa ei ole mukana valtion viranomaisten välistä maksullista toimintaa, eikä palvelutoiminnan kustannusten korvauksia valtion virastoilta ja laitoksilta (esimerkiksi palvelukeskusten tuottoja), joiden määrä v. 2015 oli yhteensä 524 milj. euroa.
sv-se	I siffrorna ingår inte den avgiftsbelagda verksamheten mellan statliga myndigheter, och inte heller ersättningar för kostnader för tjänster från statliga ämbetsverk och inrättningar (exempelvis servicecentrens intäkter). De uppgick till sammanlagt 524 miljoner euro 2015.

fi-fi	Suurimmat tuotot julkisoikeudellisista suoritteista ovat kotitalouksilta ja elinkeinoelämältä.
sv-se	De största intäkterna av de offentligrättsliga prestationerna kommer från hushållen och näringslivet.

fi-fi	Kotitalouksilta v. 2015 maksuja saivat eniten Poliisihallitus (63 milj. euroa) ja Liikenteen turvallisuusvirasto (28 milj. euroa) ja elinkeinoelämältä Liikenteen turvallisuusvirasto (46 milj. euroa) ja Säteilyturvakeskus (19 milj. euroa).
sv-se	År 2015 betalade hushållen mest avgifter till Polisstyrelsen (63 miljoner euro) och Trafiksäkerhetsverket (28 miljoner euro) och näringslivet till Trafiksäkerhetsverket (46 miljoner euro) och Strålskyddscentralen (19 miljoner euro).

fi-fi	Kuluja v. 2015 oli yhteensä 51,9 mrd. euroa, josta reilut kolme neljäsosaa on siirtotalouden kuluja.
sv-se	Kostnaderna år 2015 uppgick till sammanlagt 51,9 miljarder euro och drygt tre fjärdedelar av dem utgjordes av överföringsekonomins kostnader.

fi-fi	Rahoituksen kuluissa ovat nettona veloista aiheutuvat korot, emissio-, pääoma- ja kurssierot sekä luottotappiot.
sv-se	I de finansiella kostnaderna anges nettobelopp för räntor orsakade av skulder samt emissions-, kapital och kursdifferenser och kreditförluster.

fi-fi	Budjettitalouden kulut vuosina 2010–2015, milj. euroa
sv-se	Kostnaderna inom budgetekonomin 2010–2015, mn euro

fi-fi	Toiminnan kulut
sv-se	Kostnader av verksamhet

fi-fi	Rahoituksen kulut
sv-se	Finansiella kostnader

fi-fi	Satunnaiset kulut
sv-se	Extraordinära kostnader

fi-fi	Toiminnan kuluista 4,5 mrd. euroa oli henkilöstökuluja ja 2,6 mrd. euroa palvelujen ostoja.
sv-se	Av kostnaderna av verksamheten var 4,5 miljarder euro personalkostnader och 2,6 miljarder euro inköp av tjänster.

fi-fi	Myös toiminnan kulujen pienenemiseen vaikutti Teknologian tutkimuskeskus VTT:n siirtyminen talousarviotalouden ulkopuolelle.
sv-se	Att Teknologiska forskningscentralen VTT inte längre ingår i budgetekonomin inverkade också på de minskade kostnaderna av verksamheten.

fi-fi	Siirtotalouden kuluissa ovat valtionavustukset ja valtionosuudet.
sv-se	I överföringsekonomins kostnader ingår statsbidrag och statsandelar.

fi-fi	Siirtotalouden kuluista paikallishallinnolle eli kunnille ja kuntayhtymille oli 11,5 mrd. euroa (mm. peruspalvelujen ja opetus- ja kulttuuritoimen valtionosuudet sekä valtionavustukset).
sv-se	Överföringsekonomins utgifter för lokalförvaltningen, det vill säga kommuner och samkommuner, var 11,5 miljarder euro (bl.a. statsandelar samt statsbidrag för basservice och undervisnings- och kulturverksamhet).

fi-fi	Sosiaaliturvarahastoille oli 12,3 mrd. euroa lakisääteisen sosiaaliturvan toteuttamiseen (mm. kansaneläkkeet, sairausvakuutus, työttömyysturva, lapsilisät, opintolainojen korkotuki ja opintoraha).
sv-se	Socialskyddsfonderna erhöll 12,3 miljarder euro för genomförandet av den lagstadgade sociala tryggheten (bland annat folkpensioner, sjukförsäkring, utkomstskydd för arbetslösa, barnbidrag, räntestöd för studielån och studiepenning).

fi-fi	Lisäksi siirtotalouden kuluissa on tukia ja avustuksia elinkeinoelämälle, yksityisille laitoksille, järjestöille ja yhdistyksille sekä kotitalouksille.
sv-se	I överföringsekonomins kostnader ingår dessutom stöd och bidrag för näringslivet, privata inrättningar, organisationer och föreningar samt hushåll.

fi-fi	Valtion talousarviotalouden tase sisältyy hallituksen vuosikertomuksen liitteeseen 2.
sv-se	Den statliga budgetekonomins balansräkning ingår i bilaga 2 till regeringens årsberättelse.

fi-fi	Taseen loppusumma oli 57,8 mrd. euroa ja se kasvoi edellisvuodesta 1,9 mrd. euroa.
sv-se	Balansomslutningen uppgick till 57,8 miljarder euro och den ökade jämfört med året innan med 1,9 miljarder euro.

fi-fi	Yli puolet muutoksesta johtuu sijoitettujen kassavarojen kasvusta.
sv-se	Över hälften kan förklaras av ökningen av placerade likvida medel.

fi-fi	Lisäksi tase on kasvanut rakennushankkeista, kuten eduskunnan kiinteistöjen peruskorjaushankkeesta.
sv-se	Därtill har balansräkningen svällt på grund av byggnadsprojekt, såsom grundrenoveringen av riksdagens fastigheter.

fi-fi	Käyttöomaisuuden ja muiden pitkäaikaisten sijoitusten suurimmat erät ovat tie- ja rautatierakenteet sekä sijoitukset osakkeisiin ja liikelaitoksiin.
sv-se	De största posterna under anläggningstillgångar och övriga långfristiga placeringar är väg- och järnvägskonstruktioner samt placeringar i aktier och affärsverk.

fi-fi	Valtion oma pääoma pieneni vuoden 2015 aikana kulujäämästä johtuen.
sv-se	Statens eget kapital minskade under 2015 på grund av kostnadsåterstoden.

fi-fi	Valtion velasta on selvitys luvussa 3.2.7.
sv-se	En utredning om statsskulden finns i kapitel 3.2.7.

fi-fi	Budjettitalouden tase, milj. euroa
sv-se	Budgetekonomins balansräkning, mn euro

fi-fi	31.12.2010
sv-se	31.12.2010

fi-fi	31.12.2011
sv-se	31.12.2011

fi-fi	31.12.2012
sv-se	31.12.2012

fi-fi	31.12.2013
sv-se	31.12.2013

fi-fi	KÄYTTÖOMAISUUS JA MUUT PITKÄAIKAISET SIJOITUKSET YHT.
sv-se	ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR OCH ÖVRIGA LÅNGFRISTIGA PLACERINGAR SAMMANLAGT

fi-fi	Rahat, pankkisaamiset ja muut rahoitusvarat
sv-se	Kassa, banktillgodohavanden och övriga finansieringsmedel

fi-fi	VAIHTO- ja RAHOITUSOMAISUUS YHT.
sv-se	OMSÄTTNINGS- och FINANSIERINGSTILLGÅNGAR SAMMANLAGT

fi-fi	VASTAAVAA YHT.
sv-se	AKTIVA SAMMANLAGT

fi-fi	VASTATTAVAA
sv-se	EGET KAPITAL

fi-fi	OMA PÄÄOMA
sv-se	Statens kapital

fi-fi	Rahastojen pääoma
sv-se	Fondernas kapital

fi-fi	VIERAS PÄÄOMA YHT.
sv-se	FRÄMMANDE KAPITAL SAMMANLAGT

fi-fi	VASTATTAVAA YHT.
sv-se	PASSIVA SAMMANLAGT

fi-fi	Valtion henkilöstön tila
sv-se	De statsanställdas situation

fi-fi	Vuoden 1988 valtion budjettitalouden henkilöstömäärän huippulukemasta 215 300 oli v. 2015 jäljellä kolmasosa.
sv-se	Antalet anställda som omfattas av statsbudgeten nådde 1988 toppnoteringen på 215 300. År 2015 återstod en tredjedel.

fi-fi	Yhteensä 140 000 henkilön vähennyksestä noin 80 000 on johtunut virastojen ja laitosten liikelaitostamisesta ja yhtiöittämisestä, noin 30 000 yliopistosektorin siirtymisestä budjettitalouden ulkopuolelle v. 2010 ja 20 000 budjettileikkauksista ja tuottavuusohjelmasta.
sv-se	Minskningen uppgår till totalt 140 000 anställda, varav den största delen, cirka 80 000, beror på att ämbetsverk och inrättningar ombildats till affärsverk och bolag och cirka 30 000 på att universitetssektorn flyttades ut ur statsbudgeten 2010. Vidare har antalet anställda minskat med 20 000 till följd av budgetnedskärningar och produktivitetsprogram.

fi-fi	Budjettitalouden henkilöstömäärä 2000–2015
sv-se	Antal anställda inom budgetekonomin 2000–2015

fi-fi	Valtion budjettitalouden henkilötyövuosien määrä v. 2015 oli 5 500 pienempi kuin v. 2014.
sv-se	Antalet årsverken inom budgetekonomin 2015 var 5 500 färre än 2014.

fi-fi	Vähennysten syinä olivat mm. VTT:n yhtiöittäminen sekä puolustusvoimien, ELY-keskusten sekä muiden virastojen uudistukset ja muut vähentämistoimenpiteet.
sv-se	Minskningarna berodde bland annat på att Teknologiska forskningscentralen VTT bolagiserades och på de reformer och andra anpassningsåtgärder som vidtagits inom försvarsmakten och vid NTM-centralerna och andra ämbetsverk.

fi-fi	Valtion budjettitalouden henkilöstön tunnuslukuja vuosina 2011‒2015
sv-se	Nyckeltal för personalen inom budgetekonomin 2011–2015

fi-fi	%-m
sv-se	f-%

fi-fi	Henkilöstömäärä ja -kustannukset
sv-se	Antalet anställda och personalkostnader

fi-fi	Henkilötyövuodet
sv-se	Årsverken

fi-fi	Henkilöstön keski-ikä, v.
sv-se	Genomsnittsålder, år

fi-fi	Työvoimakustannukset yhteensä, milj. euroa
sv-se	Arbetskraftskostnader sammanlagt, mn euro

fi-fi	Henkilötyövuoden hinta, euroa
sv-se	Pris per årsverke, euro

fi-fi	Tehdyn työajan osuus vuosityöajasta, % 5
sv-se	Andel utförd arbetstid av årsarbetstiden, % 5

fi-fi	Työhyvinvointi
sv-se	Arbetshälsa

fi-fi	Kokonaistyötyytyväisyys6
sv-se	Total arbetstrivsel 6

fi-fi	Sairauspoissaolot, työpäivää/htv
sv-se	Sjukfrånvaro, arbetsdagar/årsverke

fi-fi	Työvoimakustannusten jakautuminen 2015, milj. euroa
sv-se	Arbetskraftskostnadernas fördelning 2015, mn euro

fi-fi	Joulukuussa 2015 valtion henkilöstöstä oli naisia 48,8 %, osa-aikaisia 5,2 %, määräaikaisia 12,5 %.
sv-se	I december 2015 var 48,8 % av de statsanställda kvinnor, 5,2 % deltidsanställda och 12,5 % visstidsanställda.

fi-fi	Vuodesta 2010 sukupuolirakenne on pysynyt ennallaan, mutta osaaikaisten ja määräaikaisten suhteellinen osuus on hieman pienentynyt.
sv-se	Könsfördelningen är oförändrad sedan 2010, medan den relativa andelen deltidsanställda och visstidsanställda har minskat något.

fi-fi	Henkilöstön keski-ikä v. 2015 oli 46,4 vuotta eli henkilöstö vanhenee koko ajan, muttei merkittävästi.
sv-se	De anställdas genomsnittsålder 2015 var 46,4 år. Personalen åldras alltså fortgående men inte i någon betydande grad.

fi-fi	Valtion henkilöstö on hyvin koulutettua, sillä 30 prosentilla henkilöstöstä oli ylempi korkeakoulututkinto ja 14 prosentilla alempi korkeakoulututkinto.
sv-se	De statsanställda är välutbildade: 30 % av de anställda hade högre högskoleexamen och 14 % lägre högskoleexamen.

fi-fi	Ammatillinen tutkinto oli 92 prosentilla henkilöstöstä.
sv-se	Hela 92 % hade yrkesexamen.

fi-fi	Valtion henkilöstön työtyytyväisyys on vuosina 2006–2015 koko ajan parantunut.
sv-se	Arbetstrivseln förbättrades fortgående mellan 2006 och 2015.

fi-fi	Vuonna 2015 parhaimmalla tasolla päätyötyytyväisyystekijöistä ovat työilmapiiri ja yhteistyö, työn sisältö ja haasteellisuus ja työolot.
sv-se	Av de huvudsakliga faktorerna bakom arbetstrivseln uppvisade arbetsklimatet och samarbetet, arbetets innehåll och utmaningar samt arbetsförhållandena de bästa värdena år 2015.

fi-fi	Myös johtaminen on kohtuullisella tasolla ja sen parannus vuodesta 2006 on ollut työilmapiirin ja palkkauksen kanssa suurinta.
sv-se	Också ledarskapet visade en relativt god nivå och har jämsides med arbetsklimatet och lönen förbättrats mest sedan 2006.

fi-fi	Parantamishaasteita on tiedon kulussa, kehittymisen tuessa ja työnantajakuvassa.
sv-se	Lägst nivå uppvisar tillfredsställelsen med lönen. Andelen arbetad ordinarie årsarbetstid av den ordinarie årsarbetstiden

fi-fi	Työtyytyväisyys palkkaukseen on kaikkein alhaisimmalla tasolla.
sv-se	På skalan 1–5: 1=mycket missnöjd, ..., 5=mycket nöjd

fi-fi	Valtion henkilöstön keski-ikä, vuotta
sv-se	Genomsnittsålder för de statsanställda, år

fi-fi	Joulukuussa 2015 virastojen ja laitosten palveluksessa olevasta 73 700 henkilöstä poistuu vuosina 2016–2025 eläköitymisen ja valtion ulkopuolelle suuntautuvien työpaikan vaihdosten takia arviolta lähes puolet.
sv-se	Av de 73 700 som i december 2015 var anställda vid ämbetsverken och inrättningarna kommer uppskattningsvis nästan hälften att sluta under perioden 2016–2025 till följd av pensionering eller byte till en icke-statlig arbetsplats.

fi-fi	Vanhuuseläkepoistuma kymmenen seuraavan vuoden kuluessa on 25 300 eli 34 % joulukuun 2015 henkilöstöstä.
sv-se	Under de närmaste tio åren avgår 25 300 med ålderspension, vilket utgör 34 % av de anställda i december 2015.

fi-fi	Verotulot, verotuet ja verovaje
sv-se	Skatteinkomsterna, skatteutgifter och skattefel

fi-fi	Valtiolle kertyi veroja ja veronluonteisia tuloja 39 941 milj. euroa v. 2015.
sv-se	Statens skatter och inkomster av skattenatur uppgick till 39 941 miljoner euro 2015.

fi-fi	Veroja kertyi 671 milj. euroa (1,7 %) enemmän kuin v. 2014.
sv-se	Detta var 671 miljoner euro (1,7 %) mer än 2014.

fi-fi	Kuviossa 16 on esitetty valtion verotulot verolajeittain jaoteltuna vuosina 2010–2015.
sv-se	I figur 16 presenteras statens skatteinkomster indelade enligt skatteslag 2010–2015.

fi-fi	Eri verotulolajien suhteelliset osuudet ovat pysyneet suunnilleen ennallaan viime vuosina.
sv-se	De relativa andelarna av de olika slagen av skatteinkomster har varit i stort sett oförändrade de senaste åren.

fi-fi	Valtion verotulot vuosina 2010–2015, mrd. euroa
sv-se	Statens skatteinkomster 2010–2015, md euro

fi-fi	Verotulot kasvoivat hitaasti v. 2015, kuten edellisenäkin vuotena.
sv-se	År 2015 ökade skatteinkomsterna långsamt såsom föregående år.

fi-fi	Heikon talouskasvun seurauksena veropohjien, kuten tulojen ja kulutuksen, kasvu oli vaatimatonta.
sv-se	Till följd av den svaga ekonomiska tillväxten har skattebaserna, liksom inkomsterna och konsumtionen, ökat obetydligt.

fi-fi	Veroperusteisiin tehtiin v. 2015 useita sekä verotuloja lisääviä että niitä vähentäviä muutoksia.
sv-se	År 2015 genomfördes många ändringar i skattegrunderna och de både ökar och minskar skatteinkomsterna.

fi-fi	Nettomääräisesti veroperustemuutosten arvioidaan lisäävän valtion verotuloja noin 365 milj. euroa.
sv-se	Ändringarna i skattegrunderna bedöms öka statens skatteinkomster till ett nettobelopp av ca 365 miljoner euro.

fi-fi	Verotuloja lisääviä muutoksia tehtiin yhteensä n. 975 milj. euroa ja verotuloja vähentäviä muutoksia n. 610 milj. euroa.
sv-se	Ändringar som ökade skatteinkomsterna gjordes till ett värde av sammanlagt ca 975 miljoner euro och ändringar som minskade skatteinkomsterna till ett värde av ca 610 miljoner euro.

fi-fi	Vuonna 2015 hallituksen veropolitiikan keskiössä olivat valtiontalouden tasapainottamista tukevat toimenpiteet.
sv-se	År 2015 var åtgärder för att balansera statsfinanserna det centrala i regeringens skattepolitik.

fi-fi	Verotulojen lisäämiseksi ja valtiontalouden tasapainottamiseksi toteutetut verotuloja lisäävät muutokset kohdistuivat etenkin välilliseen verotukseen.
sv-se	De ändringar som gjorts för att öka skatteinkomsterna och balansera statsfinanserna har främst gällt den indirekta beskattningen.

fi-fi	Energiaverotusta kiristettiin korottamalla kotitalouksia koskevan yleisen sähköveroluokka I:n veroa.
sv-se	Energibeskattningen skärptes genom en höjning av skatten i den allmänna elskatteklassen I som gäller hushåll.

fi-fi	Liikenteen polttoaineiden sekä lämmitys-, voimalaitos- ja työkonepolttoaineiden veroa korotettiin.
sv-se	Skatten på trafikbränslen och på bränslen för uppvärmning, kraftverk och arbetsmaskiner höjdes.

fi-fi	Toisaalta energiaverojen tuottoa vähensi turpeen veron alentaminen.
sv-se	Däremot minskade intäkterna av energiskatterna på grund av att sänkningen av skatten på torv.

fi-fi	Tupakkaveroa korotettiin.
sv-se	Tobaksskatten höjdes.

fi-fi	Verotuottoja kasvattivat myös verotuksen oikeudenmukaisuutta lisäävät muutokset, kuten pääomatuloverotuksen sekä perintö- ja lahjaverotuksen kiristäminen ja valtion progressiivisen tuloveroasteikon ylimmän tuloluokan rajan alentaminen.
sv-se	Skatteintäkterna ökade också av att ändringar infördes för att främja rättvis beskattning, som en skärpning av skatten på kapitalinkomster och på arv och gåva och en sänkning av gränsen för den högsta inkomstklassen i statens progressiva inkomstskatteskala.

fi-fi	Verotuloja vähensivät mm. pienituloisille kohdistettu ansiotuloverotuksen keventäminen sekä lapsivähennyksen käyttöönotto.
sv-se	Skatteinkomsterna minskade bl.a. till följd av den lindrigare förvärvsinkomstbeskattningen av låginkomsttagare och införandet av barnavdrag.

fi-fi	Veroperusteisiin tehtyjä muutoksia kuvataan tarkemmin verolajikohtaisissa tarkasteluissa jäljempänä.
sv-se	Ändringarna i skattegrunderna beskrivs närmare i analysen enligt skatteslag.

fi-fi	Veropohjien kehitys
sv-se	Skattebasernas utveckling

fi-fi	Taulukossa 11 esitetään keskeisten verotuloerien kehitys vuosina 2012–2015.
sv-se	I tabell 11 presenteras hur de viktigaste skatteinkomstposterna har utvecklats 2012– 2015.

fi-fi	Lähes kaikkien merkittävimpien veropohjien kasvu oli vaatimatonta.
sv-se	Nästan alla de viktigaste skattebaserna ökade obetydligt.

fi-fi	Arvio eräiden veronalaisiin tuloihin ja veropohjaan vaikuttavien tulo- ja kysyntäerien muutoksista, %, edelliseen vuoteen verrattuna7
sv-se	Bedömning av ändringar i fråga om vissa inkomst- och efterfrågeposter som inverkar på de skattepliktiga inkomsterna och skattebasen, %, jämfört med föregående år7

fi-fi	Veronalaiset ansio- ja pääomatulot
sv-se	Skattepliktiga förvärvs- och kapitalinkomster

fi-fi	0,2
sv-se	2,0

fi-fi	palkkatulot
sv-se	löneinkomster

fi-fi	eläkkeet ja muut sosiaalietuudet
sv-se	pensioner och övriga sociala förmåner

fi-fi	pääomatulot
sv-se	kapitalinkomster

fi-fi	Ansiotasoindeksi
sv-se	Förtjänstnivåindex

fi-fi	Arvonlisäveron pohja
sv-se	Mervärdesskattebas

fi-fi	Bensiinin kulutus
sv-se	Bensinförbrukning

fi-fi	Dieselöljyn kulutus
sv-se	Förbrukning av dieselolja

fi-fi	Sähkön kulutus
sv-se	Elförbrukning

fi-fi	3/4
sv-se	-3/4

fi-fi	Verollisen alkoholin kulutus
sv-se	Konsumtion av beskattad alkohol

fi-fi	Verotettavat uudet henkilöautot, kpl
sv-se	Beskattade nya personbilar, st.

fi-fi	- ja sama prosentteina
sv-se	- och samma i procent

fi-fi	Kuluttajahintaindeksi
sv-se	Konsumentprisindex

fi-fi	Verolajikohtaiset tarkastelut
sv-se	Analyser enligt skatteslag

fi-fi	Ansio- ja pääomatuloveron tuotto oli 9 094 milj. euroa.
sv-se	Intäkterna av kapital- och inkomstskatten var 9 094 miljoner euro.

fi-fi	Se pysyi suunnilleen vuoden 2014 tasolla.
sv-se	Den höll sig i stort sett på samma nivå som 2014.

fi-fi	Tämä johtui etenkin palkkatulojen hitaasta kasvusta sekä rajoitetusti verovelvollisten maksamien lähdeverojen palautuksista.
sv-se	Det berodde i synnerhet på löneinkomsternas långsamma tillväxt samt på återbäringarna på begränsat skattskyldigas källskatter.

fi-fi	Korkeimman hallintooikeuden päätökseen perustuen tiettyjä ulkomaisia osinkoja koskeva verotuskäytäntö muuttui niin, että näistä osingoista ei enää peritä lähdeveroa.
sv-se	Utgående från högsta förvaltningsdomstolens beslut ändrades beskattningsförfarandet för vissa utländska vinstutdelningar så att källskatt inte längre tas ut för dem.

fi-fi	Tilinpäätöksessä ansio- ja pääomatuloveron tuotto oli 183 milj. euroa korkeampi kuin varsinaisessa talousarviossa.
sv-se	Enligt bokslutet var intäkterna av skatten på förvärvs- och kapitalinkomster 183 miljoner euro högre än i den ordinarie budgeten.

fi-fi	Tuottoarviota korotettiin toisessa lisätalousarviossa ja alennettiin neljännessä lisätalousarviossa.
sv-se	De beräknade intäkterna höjdes i den andra tilläggsbudgeten och sänktes i den fjärde tilläggsbudgeten.

fi-fi	Verotuottoarvion korotuksen perusteena oli lähdeverokertymän ennustettua nopeampi kasvu alkuvuodesta sekä pääomatulo- ja koskevan ennusteen nousu.
sv-se	Höjningen föranleddes av att den influtna källskatten ökade snabbare än väntat vid årets början och att prognosen för kapitalinkomsterna höjdes.

fi-fi	Ennusteen alentaminen johtui lähdeveron palautuksista syyskuussa.
sv-se	Prognosen sänktes till följd av återbäringarna på källskatten i september.

fi-fi	Yhteisöveron kertymä oli vuoden 2015 tilinpäätöksessä 2 761 milj. euroa eli 294 milj. euroa (12 %) suurempi kuin varsinaisessa talousarviossa.
sv-se	Den influtna samfundsskatten uppgick i bokslutet för 2015 till 2 761 miljoner euro, dvs. 294 miljoner euro (12 %) mer än i den ordinarie budgeten.

fi-fi	Yhteisövero kasvoi noin 14 % v. 2015 heikosta taloustilanteesta huolimatta.
sv-se	År 2015 ökade samfundsskatten med 14 % trots det svaga ekonomiska läget.

fi-fi	Kertymän kasvu aiheutui pääasiassa siitä, että yhteisöveron kokonaistuotto oli ennakoitua parempi verovuonna 2014 ja tavanomaista suurempi osa tästä kertyi vasta ennakontäydennysmaksuina kalenterivuoden 2015 aikana.
sv-se	Det ökade inflödet av skatter föranleddes huvudsakligen av att de totala inkomsterna från samfundsskatten var bättre än man förutspått skatteåret 2014 och en större del än vanligt flöt in som förskottskompletteringar först under kalenderåret 2015.

fi-fi	Tämän vuoksi kertymäarviota korotettiin 210 milj. eurolla toisessa lisätalousarviossa kesäkuussa 2015.
sv-se	Därför höjdes inflödeskalkylen med 210 miljoner euro i den andra tilläggsbudgeten i juni 2015.

fi-fi	Vuonna 2015 astui voimaan myös muutamia veroperustemuutoksia, mutta niiden vaikutukset kertymään arvioidaan pieniksi verrattuna edellä mainittuihin tekijöihin.
sv-se	År 2015 trädde också några ändringar i skattegrunderna i kraft, men deras inverkan på skatteinflödet bedöms vara liten jämfört med de faktorer som nämns ovan.

fi-fi	Veronalaisten ansio- ja pääomatulojen vuoden 2015 luku on ennuste.
sv-se	När det gäller de skattepliktiga förvärvs- och kapitalinkomsterna är uppgifterna för 2015 en prognos.

fi-fi	Verovuoden 2014 kokonaistuotto osoittautui ennakoitua suuremmaksi yhteisöveropohjan kehityksen takia.
sv-se	Skatteåret 2014 blev de totala intäkterna högre än väntat som en följd av hur samfundsskattebasen utvecklats.

fi-fi	Verovuoden 2014 valmistuneen verotuksen tietojen perusteella yhteisöveropohja kasvoi noin 3,1 mrd. euroa edellisvuodesta.
sv-se	Enligt uppgifterna om den avslutade beskattningen för skatteåret 2014 ökade samfundsskattebasen med ca 3,1 miljarder euro från föregående år.

fi-fi	Veropohjan suotuisan kehityksen ansiosta verovuoden 2014 kokonaistuotto supistui vain noin 230 milj. euroa verrattuna verovuoteen 2013, vaikka verovuoden 2014 alusta yhteisöverotuksessa sovellettiin 20 prosentin verokantaa aiemman 24,5 prosentin sijaan.
sv-se	Tack vare den gynnsamma utvecklingen av skattebasen minskade de totala inkomsterna skatteåret 2014 med endast ca 230 miljoner euro jämfört med skatteåret 2013, fastän man vid ingången av 2014 började tillämpa en skattesats på 20 % i samfundsbeskattningen mot tidigare 24,5 %.

fi-fi	Veropohjan kehityksen taustalla näyttäisi alustavien arvioiden perusteella olleen sekä lähinnä verovuotta 2014 koskevia kertaluonteisia tekijöitä että pysyväisvaikutteisempia tekijöitä.
sv-se	Enligt preliminära beräkningar verkar både faktorer av engångsnatur som främst gäller skatteåret 2014 och faktorer med mer beständig effekt utgöra bakgrunden till utvecklingen av skattebasen.

fi-fi	Jotkin yritykset esimerkiksi maksoivat huomattavasti yhteisöveroa verovuonna 2014, vaikka muutamana edellisenä verovuonna niillä ei joko ollut lainkaan verotettavaa tuloa tai sitä oli vain vähän.
sv-se	Några företag betalade t.ex. avsevärd samfundsskatt skatteåret 2014, fastän de under några skatteår tidigare inte alls haft några beskattningsbara inkomster eller endast haft små inkomster.

fi-fi	Veropohjan suotuisan kehityksen taustalla olleista tekijöistä ei ole kuitenkaan tehty tutkimusta, eikä niistä voida tässä vaiheessa esittää tarkempia arvioita.
sv-se	Det har dock inte gjorts någon undersökning om de bakomliggande orsakerna till den gynnsamma utvecklingen av skattebasen och därför kan inga exaktare beräkningar presenteras om dem i detta skede.

fi-fi	Korkotulojen lähdeveron tuotto oli 110 milj. euroa ja se aleni reilulla 20 prosentilla v. 2015.
sv-se	Intäkterna av källskatt på ränteinkomster uppgick till 110 miljoner euro och de minskade med drygt 20 % 2015.

fi-fi	Veron tuotto riippuu korkotasosta ja talletuksista.
sv-se	Skatteintäkterna beror på räntenivån och inlåningen.

fi-fi	Kotitalouksien talletusten keskikorko aleni noin viidenneksellä edellisvuodesta ja oli v. 2015 keskimäärin n. 0,3 %.
sv-se	Genomsnittsräntan på inlåningen från hushållen minskade med cirka en femtedel jämfört med året innan och 2015 var den i medeltal ca 0,3 %.

fi-fi	Noin puolet korkotulojen lähdeverosta kertyy yleensä tammi‒helmikuun aikana, näin ollen 2015 alkuvuodesta kertyneessä korkotulojen lähdeverossa vaikuttaa myös 2014 talletusten keskikorko.
sv-se	Vanligen flyter ungefär hälften av källskatten på ränteinkomsterna in under januari och februari, vilket innebär att genomsnittsräntan på inlåningen för 2014 också inverkar på den källskatt som flyter in i början av 2015.

fi-fi	Perintö- ja lahjaveron kertymä oli 631 milj. euroa.
sv-se	Inflödet av skatt på arv och gåva uppgick till 631 miljoner euro.

fi-fi	Sen huomattava kasvu aiheutui pääosin edellisvuotta merkittävästi suuremmasta maksuunpantujen perintö- ja lahjaveroerien lukumäärästä.
sv-se	Den avsevärda ökningen berodde främst på att ett betydligt större antal rater av skatten på arv och gåva debiterades än året innan.

fi-fi	Vuonna 2015 pantiin maksuun noin 163 000 perintö- ja lah- javeron maksuerää, mikä oli noin 23 000 erää enemmän kuin v. 2014.
sv-se	År 2015 debiterades omkring 163 000 rater, vilket var cirka 23 000 rater fler än 2014.

fi-fi	Myös keskimääräisen perintö- ja lahjaveroerän arvo nousi edellisvuodesta.
sv-se	Även det genomsnittliga värdet på raterna av skatten på arv och gåva steg från föregående år.

fi-fi	Vuonna 2015 keskimääräinen perintö- ja lahjaveroerän arvo oli noin 3 930 euroa, kun v. 2014 se oli noin 3 630 euroa.
sv-se	År 2015 var det genomsnittliga värdet på de debiterade raterna ca 3 930 euro, medan det 2014 var cirka 3 630 euro.

fi-fi	Arvonlisäveroa kertyi v. 2015 16 628 milj. euroa eli vain 76 miljoonaa enemmän kuin edellisenä vuonna.
sv-se	Det flöt in 16 628 miljoner euro i mervärdesskatt 2015, dvs. endast 76 miljoner mer än föregående år.

fi-fi	EU-maista ostettuja digitaalisia palveluita alettiin verottaa vuoden 2015 alusta lähtien ostajan sijaintimaassa.
sv-se	Vid ingången av 2015 började man beskatta digitala tjänster som köpts i EU-länder i det land där köparen är etablerad.

fi-fi	Tämä kasvatti arvonlisäverokertymää noin 40 milj. eurolla.
sv-se	Detta ökade de influtna mervärdesskatterna med ca 40 miljoner euro.

fi-fi	Lisäksi kertymää nosti hieman romualan käänteisen arvonlisäverotuksen käyttöönotto vuoden 2015 alusta lukien.
sv-se	Dessutom ökade de influtna skatterna något då omvänd momsskyldighet började tillämpas på skrotbranschen vid ingången av 2015.

fi-fi	Arvonlisäveron tuotto
sv-se	År 2015 blev intäkterna av mervärdesskatten 304 miljoner euro, dvs. 1,8 %, lägre än förväntat i den ordinarie budgeten.

fi-fi	v. 2015 jäi 304 milj. euroa eli 1,8 % matalammaksi kuin varsinaisessa talousarviossa odotettiin, mutta verotuottoennustetta alennettiin lisätalousarvioissa makrotalouden näkymien heikentymisen johdosta.
sv-se	Prognosen för skatteintäkterna sänktes i tilläggsbudgetarna, eftersom de makroekonomiska utsikterna försämrades.

fi-fi	Arvonlisäveroennuste perustuu pääasiassa kotitalouksien kulutusmenojen arvon ennusteeseen, sillä lähes 70 % arvonlisäverokertymästä kertyy kotitalouksien kulutuksesta.
sv-se	Mervärdesskatteprognosen är i huvudsak baserad på prognoser om värdet av hushållens konsumtionsutgifter, eftersom nästan 70 % av de influtna mervärdesskatterna kommer från hushållens konsumtion.

fi-fi	Alkoholiveron tuotto oli 1 356 milj. euroa ja se pieneni odotetusti v. 2015 huolimatta siitä, että vuoden 2014 alun veronkorotus vaikutti verotuottoihin täysimääräisesti vasta v. 2015.
sv-se	Intäkterna av alkoholskatten uppgick till 1 356 miljoner euro och de minskade som förväntat 2015, även om skattehöjningen vid ingången av 2014 inverkade på skatteinkomsterna fullt ut först 2015.

fi-fi	Alenema oli hieman ennustettua suurempi, sillä alkoholin verollinen kulutus väheni arvioitua enemmän kaikissa juomaryhmissä.
sv-se	Minskningen var något större än förutspått, emedan den beskattade konsumtionen av alkohol minskade mer än beräknat inom alla grupper av drycker.

fi-fi	Verotuottoa alensi myös pienpanimoiden verohuojennuksen kasvattaminen alkuvuodesta 2015 lähtien.
sv-se	Skatteinkomsterna minskade också till följd av att skattelättnaderna för småbryggerier ökade vid ingången av 2015.

fi-fi	Verotuottoennustetta alennettiin kertymätietojen perusteella 28 milj. euroa kolmannessa lisätalousarviossa.
sv-se	Skatteprognosen sänktes med 28 miljoner euro i den tredje tilläggsbudgeten utifrån uppgifter om skatteinflödet.

fi-fi	Tupakkaveron tuotto oli 881 milj. euroa.
sv-se	Intäkterna av tobaksskatten uppgick till 881 miljoner euro.

fi-fi	Se kasvoi v. 2015 suurin piirtein odotetusti, noin 96 milj. euroa edellisvuodesta.
sv-se	År 2015 ökade de i stort sett som förväntat med ca 96 miljoner euro från föregående år.

fi-fi	Tuoton kasvu johtui sekä vuoden 2014 että vuoden 2015 alussa tehdyistä veronkorotuksista.
sv-se	Ökningen föranleddes av de skattehöjningar som genomfördes vid ingången av både 2014 och 2015.

fi-fi	Vertailuvuoden 2014 verotuotto oli poikkeuksellisen alhainen, sillä verovelvolliset varautuivat etukäteen veronkorotukseen, mikä siirsi osan vuoden 2014 tuotosta vuodelle 2013.
sv-se	Under jämförelseåret 2014 var skatteinkomsterna exceptionellt låga, eftersom de skattskyldiga förberedde sig på skattehöjningarna på förhand, vilket gjorde att en del av intäkterna för 2014 försköts till 2013.

fi-fi	Vuoden 2014 alussa tehty veronkorotus vaikutti täysimääräisesti vasta v. 2015, mutta vuoden 2015 alusta tehty veronkorotus ei vaikuttanut täysimääräisesti vielä samana vuonna.
sv-se	Den skattehöjning som infördes vid ingången av 2014 inverkade till fullt belopp på skatteintäkterna först 2015, medan den skattehöjning som infördes vid ingången av 2015 inte inverkade fullt ut under det året.

fi-fi	Tupakkaveron veropohja on tavoitteiden mukaisesti pienentynyt.
sv-se	Skattebasen för tobaksskatten har minskat i enlighet med målsättningarna.

fi-fi	Energiaverotuotot olivat 4 309 milj. euroa ja ne kasvoivat v. 2015 noin 196 milj. eurolla.
sv-se	Energiskatteintäkterna var 4 309 miljoner euro och de ökade 2015 med ca 196 miljoner euro.

fi-fi	Vuoden 2015 alusta liikenteen polttonesteiden veroa korotettiin 42 milj. eurolla, sähköveroluokka I:n veroa 140 milj. eurolla sekä lämmitys-, voimalaitos ja työkonepolttoaineiden veroa 80 milj. eurolla.
sv-se	Vid ingången av 2015 höjdes skatten på trafikbränslen med 42 miljoner euro, skatten i elskatteklass I med 140 miljoner euro och skatten på bränslen för uppvärmning, kraftverk och arbetsmaskiner med 80 miljoner euro.

fi-fi	Lisäksi kaivostoiminnan verotukia poistettiin 26 milj. eurolla, eräitä aiemmin päätettyjä korotuksia astui voimaan, minkä lisäksi vuoden 2014 veronkorotukset vaikuttivat nyt täysimääräisesti.
sv-se	Dessutom slopades skattestöd för gruvdrift till ett värde av 26 miljoner euro, några höjningar som det fattats beslut om tidigare trädde i kraft och dessutom inverkade skattehöjningarna från 2014 nu fullt ut.

fi-fi	Verotuoton kasvu oli näin merkittävästi pienempi kuin ennustettiin, ja energiaverotuottoennustetta alennettiin 160 miljoonalla toisessa ja 39 miljoonalla kolmannessa lisätalousarviossa.
sv-se	Skatteintäkterna ökade således betydligt mindre än förutspått och prognosen för energiskatteintäkterna sänktes med 160 miljoner euro i den andra och med 39 miljoner euro i den tredje tilläggsbudgeten.

fi-fi	Yhteensä 270 milj. euron ennustepoikkeama verrattuna täydentävän talousarvion lukuun selittää ennen kaikkea poikkeuksellisen suuri fossiilisen dieselöljyn korvautuminen biopolttoaineilla sekä parafiinisilla polttoaineilla, joiden verotus on litraperusteisesti kevyempää.
sv-se	Prognosavvikelsen i jämförelse med den kompletterande budgeten är sammanlagt 270 miljoner euro och förklaras av att en exceptionellt stor del av den fossila dieseloljan har ersatts med biobränslen samt paraffiniska bränslen, som beskattas lindrigare per liter.

fi-fi	Myös lämmityspolttoaineiden ja sähkön verollinen kulutus olivat alun perin ennakoitua pienempiä.
sv-se	Också den skattebelagda förbrukningen av uppvärmningsbränslen och elström var mindre än vad som ursprungligen förutspåtts.

fi-fi	Makeisten, jäätelön ja virvoitusjuomien valmisteveron verotuotto oli 250 milj. euroa.
sv-se	Intäkterna av punktskatten på sötsaker, glass och läskedrycker uppgick till 250 miljoner euro.

fi-fi	Se pieneni noin 7 milj. eurolla huolimatta siitä, että vuoden 2014 virvoitusjuomaveronkorotus vaikutti v. 2015 ensimmäistä kertaa täysimääräisesti.
sv-se	De minskade med ca 7 miljoner euro, fastän höjningen av skatten på läskedrycker 2014 inverkade fullt ut för första gången 2015.

fi-fi	Verotuottoennustetta alennettiin 8 milj. eurolla kolmannessa lisätalousarviossa.
sv-se	Skatteprognosen sänktes med ca 8 miljoner euro i den tredje tilläggsbudgeten.

fi-fi	Alkuperäinen ennuste yliarvioi tuoton lopulta noin 14 milj. eurolla.
sv-se	I den ursprungliga prognosen överskattades intäkterna med ca 14 miljoner euro.

fi-fi	Odotettua pienempi verotuotto johtui veropohjan pienenemisestä kaikissa tuoteryhmissä.
sv-se	Skattebasen minskade i alla produktgrupper, vilket ledde till att skatteintäkterna blev lägre än förväntat.

fi-fi	Varainsiirtoveron tuotto kasvoi vajaalla 12 prosentilla v. 2015 ja oli 784 milj. euroa.
sv-se	Intäkterna av överlåtelseskatten ökade med knappt 12 % 2015 och uppgick till 784 miljoner euro.

fi-fi	Varainsiirtoveron tuotosta suurin osa kertyy asunto- ja kiinteistökaupasta.
sv-se	Största delen av intäkterna av överlåtelseskatten kommer från bostads- och fastighetshandeln.

fi-fi	Veron tuotto vaihtelee vuosittain huomattavasti muun muassa yritysjärjestelyjen määrän vaihtelun samoin kuin asunto- ja kiinteistömarkkinoiden suhdannevaihtelujen vuoksi.
sv-se	Intäkterna varierar mycket från år till år bl.a. beroende på att antalet företagsomstruktureringar varierar och likaså på konjunktursvängningarna på bostads- och fastighetsmarknaden.

fi-fi	Asunto- ja kiinteistökaupassa tapahtuvat muutokset näkyvät varainsiirtoveron kertymässä jopa vuoden viiveellä.
sv-se	Ändringar i bostads- och fastighetshandeln märks på överlåtelseskatten först med upp till ett års fördröjning.

fi-fi	Varainsiirtoveron tuloarviota korotettiin kerran vuoden 2015 lisätalousarvioissa 50 milj. eurolla.
sv-se	Inkomstposterna för överlåtelseskatten höjdes en gång i tilläggsbudgetarna med 50 miljoner euro.

fi-fi	Verokertymän ennustettua nopeamman kasvun takana oli ennen kaikkea muutamia suuria kertaluontoisia luovutuksia.
sv-se	Den bakomliggande orsaken till att de influtna skatterna ökade snabbare än förväntat var framför allt några stora överlåtelser av engångskaraktär.

fi-fi	Autoveroa kertyi v. 2015 884 milj. euroa, eli 34 milj. euroa edellisvuotta vähemmän.
sv-se	År 2015 flöt det in 884 miljoner euro i bilskatt, dvs. 34 miljoner euro mindre än föregående år.

fi-fi	Vuoden aikana toteutettu romutuspalkkiokokeilu todennäköisesti kasvatti verotettujen autojen lukumäärää hiukan.
sv-se	Under året genomfördes ett försök med skrotningspremie och det gjorde sannolikt att antalet beskattade bilar ökade något.

fi-fi	Autojen hiilidioksidipäästöjen laskeva trendi kuitenkin pienensi keskimääräistä veroprosenttia, ja myös autoveron palautukset heikensivät verokertymää.
sv-se	Eftersom bilarnas koldioxidutsläpp sjunker minskade den genomsnittliga skattesatsen och skatteinflödet försämrades också av återbäringar på bilskatten.

fi-fi	Ajoneuvoverokertymä kasvoi vuoden 2014 noin 878 milj. eurosta v. 2015 930 milj. euroon veronkorotuksen seurauksena.
sv-se	Den influtna fordonsskatten ökade till följd av skattehöjningar från ca 878 miljoner euro 2014 till 930 miljoner euro 2015.

fi-fi	Ajoneuvoveroa korotettiin vuoden 2016 alusta, mutta jaksotuksen vuoksi korotus vaikutti jo vuoden 2015 kertymään.
sv-se	Fordonskatten höjdes vid ingången av 2016. Eftersom fordonsskatten är periodiserad inverkade höjningen redan på de influtna skatterna för 2015.

fi-fi	Verotuet
sv-se	Skatteutgifter

fi-fi	Verotuella tarkoitetaan kansalliseen määritelmään perustuvaa poikkeamaa verotuksen normaalista perusrakenteesta.
sv-se	Med skatteutgifter (eller skattestöd) avses avvikelser från beskattningens normala grundstruktur sådan som den definieras på det nationella planet.

fi-fi	Verotuen tavoitteena on tiettyjen toimintojen tai verovelvollisryhmien tukeminen vähennyksillä, verovapaudella, alennetuilla verokannoilla, veronhuojennuksilla tai veronmaksua lykkäävillä säännöksillä.
sv-se	En skatteutgift är inriktad på att stödja vissa funktioner eller grupper av skattskyldiga genom avdrag, skattefrihet, nedsatta skattesatser, skattelättnader eller bestämmelser om senarelagd betalning av skatt.

fi-fi	Verotuet lasketaan pääsääntöisesti menetetyn verotulon periaatteella.
sv-se	Skatteutgifterna beräknas huvudsakligen enligt principen om förlorad skatteinkomst.

fi-fi	Tuki aiheutuu normista poikkeavasta verosäännöksestä ja verotulon menetys lasketaan kaavamaisesti ja staattisesti siten, että muut säännökset pysyvät muuttumattomina.
sv-se	Utgifterna orsakas av särregler i skattelagstiftningen och den förlorade skatteinkomsten beräknas schablonmässigt och statiskt så att övriga bestämmelser förblir oförändrade.

fi-fi	Koska käyttäytymisvaikutuksia tai mahdollisia tukien päällekkäisyyksiä ei oteta huomioon, tukien kokonaismäärän arvioinnissa ja tulkinnassa tulee olla varovainen.
sv-se	Eftersom det inte beaktas hur skattestöden påverkar beteendet och om det finns eventuella överlappande stöd gäller det att vara försiktig både när det gäller att uppskatta och när det gäller att tolka skatteutgifternas totalbelopp.

fi-fi	Verotukien poistaminen ei todennäköisesti lisäisi verotuloja vastaavalla määrällä.
sv-se	Slopat skattestöd kommer sannolikt inte att öka skatteinkomsterna i motsvarande grad.

fi-fi	Vuonna 2015 verotukia tunnistettiin 186 kappaletta.
sv-se	År 2015 kunde 186 olika former av skattestöd identifieras.

fi-fi	Riittävän laajan ja luotettavan tietopohjan puuttuessa noin kolmasosalle havaituista verotuista ei pystytty laskemaan euromääriä.
sv-se	I brist på ett tillräckligt omfattande och tillförlitligt faktaunderlag gick det inte att räkna ut ett belopp för ungefär en tredjedel av dessa stödformer.

fi-fi	Verotukien kokonaismäärää ei ole siten voitu arvioida.
sv-se	Det var alltså inte möjligt att beräkna hur stora skatteutgifterna var totalt sett.

fi-fi	Niiden tukien osalta, jotka pystyttiin arvioimaan, verotukien yhteismäärä oli 24,2 mrd. euroa, mikä oli noin 12 % bruttokansantuotteesta ja 27 % veroista ja veroluonteisista maksuista.
sv-se	Där det gick att göra en kalkyl uppgick utgifterna till totalt 24,2 miljarder euro, dvs. omkring 12 % av bruttonationalprodukten och 27 % av skatterna och avgifterna av skattenatur.

fi-fi	Valtion osuus verotuista oli noin 70 %, loput 30 % jakautui kunnille, seurakunnille ja Kelalle.
sv-se	Statens andel av alla skatteutgifter var cirka 70 %, medan resterande 30 % fördelades på kommunerna, församlingarna och Folkpensionsanstalten.

fi-fi	Taulukossa 12 on esitetty verotukien määrä kaavamaisesti arvioituna verolajeittain v. 2015.
sv-se	I tabell 12 presenteras de schablonberäknade skatteutgifterna per skatteslag för 2015.

fi-fi	Arvio verotuista verolajeittain vuonna 2015
sv-se	Bedömning av skatteutgifterna per skatteslag 2015

fi-fi	Milj. euroa
sv-se	Mn euro

fi-fi	Tuloverotus
sv-se	Inkomstskatt

fi-fi	asuntotulon verovapaus
sv-se	skattefria bostadsinkomster

fi-fi	työtulovähennys
sv-se	arbetsinkomstavdrag

fi-fi	ansiotulovähennys
sv-se	förvärvsinkomstavdrag

fi-fi	eläkevakuutusmaksuvähennys
sv-se	avdrag för pensionsförsäkringspremier

fi-fi	oman asunnon myyntivoiton verovapaus
sv-se	skattefri vinst vid försäljning av egen bostad

fi-fi	Elinkeinoverotus
sv-se	Skatt på näringsverksamhet

fi-fi	elinkeinotoiminnan irtaimen käyttöomaisuuden hankintamenon poistamiseen sisältyvä verotuki
sv-se	skatteutgifter för avskrivning av utgifter för anskaffning av lösa anläggningstillgångar i näringsverksamhet

fi-fi	käyttöomaisuuteen kuuluvien osakkeiden luovutusvoiton verovapaus
sv-se	skattefri överlåtelsevinst för aktier som utgör anläggningstillgångar

fi-fi	Maatalous- ja metsäverotus
sv-se	Skatt på jordbruk och skogsbruk

fi-fi	maatalouden irtaimen käyttöomaisuuden hankintamenon poistamiseen sisältyvä verotuki
sv-se	skatteutgifter för avskrivning av utgifter för anskaffning av lösa anläggningstillgångar inom jordbruk

fi-fi	metsävähennys
sv-se	skogsavdrag

fi-fi	Arvonlisäverotus
sv-se	Mervärdesskatt

fi-fi	elintarvikkeiden alennettu verokanta
sv-se	reducerad skattesats på livsmedel

fi-fi	ravinto- ja ateriapalvelujen alennettu verokanta
sv-se	reducerad skattesats på restaurang- och måltidstjänster

fi-fi	lääkkeiden alennettu verokanta
sv-se	reducerad skattesats på läkemedel

fi-fi	joukkoliikenteen alennettu verokanta
sv-se	reducerad skattesats på kollektivtrafik

fi-fi	Valmisteverotus
sv-se	Punktskatt

fi-fi	dieselpolttoaineen alennettu verokanta (tuki 737 milj. euroa) sekä henkilö- ja pakettiautojen ajoneuvoveron käyttövoimavero (sanktio 306 milj. euroa)
sv-se	reducerad skattesats på dieselbränsle (stöd 737 mn euro) och fordonsskattens drivkraftsskatt på person- och paketbilar (sanktion 306 mn euro)

fi-fi	teollisuuden ja kasvihuoneiden alempi sähköveroluokka
sv-se	lägre elskatteklass för industri och växthus

fi-fi	työkoneissa käytetyn kevyen polttoaineen alennettu verokanta
sv-se	reducerad skattesats för lätt bränsle som används i arbetsmaskiner

fi-fi	turpeen alennettu verokanta
sv-se	reducerad skattesats på torv

fi-fi	Varainsiirtoverotus
sv-se	Överlåtelseskatt

fi-fi	julkisen kaupankäynnin kohteena olevien arvopaperiluovutusten verovapaus
sv-se	skattefri överlåtelse av värdepapper som är föremål för allmän handel

fi-fi	osakehuoneisten ensiasunnokseen hankkivan verovapaus
sv-se	skattefritt förvärv av aktielägenhet som första bostad

fi-fi	Perintö- ja lahjaverotus
sv-se	Skatt på arv och gåva

fi-fi	yritysten sukupolvenvaihdoshuojennus
sv-se	skattelättnad för företag vid generationsväxling

fi-fi	Kiinteistöverotus8
sv-se	Fastighetsskatt8

fi-fi	vakituisten asuinrakennusten alennettu verokanta
sv-se	reducerad skattesats på byggnader för stadigvarande boende

fi-fi	YHTEENSÄ
sv-se	SAMMANLAGT

fi-fi	Verotukien ohella kiinteistöverotus sisältää myös verosanktioita.
sv-se	8 Fastighetsbeskattningen inbegriper både skattestöd och skattesanktioner.

fi-fi	Verosanktioiden takia kiinteistöverotukien yhteismäärä on pienempi kuin vakituisten asuinrakennusten alennetun verokannan tuen arvo.
sv-se	Sanktionerna medför att totalbeloppet är mindre än värdet på den reducerade skattesatsen på byggnader för stadigvarande boende.

fi-fi	Vuonna 2015 verotukien lukumäärässä tapahtui vain vähän muutoksia verrattuna edelliseen vuoteen.
sv-se	År 2015 skedde endast några få ändringar i antalet skattestöd jämfört med föregående år.

fi-fi	Tutkimus- ja kehittämistoiminnan määräaikaiseksi säädetty verokannustin päättyi vuoden 2014 lopussa.
sv-se	Det tidsbundna skatteincitamentet för forskning och utveckling upphörde vid utgången av 2014.

fi-fi	Päättymisen arvioitiin lisänneen verotuloja kannustimen laskennallisen verovaikutuksen verran, joka v. 2014 oli noin 16 milj. euroa.
sv-se	Detta uppskattades öka skatteinkomsterna motsvarande incitamentets kalkylerade inverkan på skatten, som 2014 uppgick till ca 16 miljoner euro.

fi-fi	Osana vuoden 2014 opintotukiuudistusta säädettiin opintolainahyvityksen verovapaudesta.
sv-se	Som ett led i studiestödsreformen 2014 utfärdades bestämmelser om skattefrihet av studielånskompensation.

fi-fi	Sillä korvattiin vuoden 2015 alussa toinen verotuksen kautta myönnetty tuki, opintolainavähennys.
sv-se	Dessa ersatte vid ingången av 2015 ett annat stöd som beviljats vid beskattningen, studielånsavdraget.

fi-fi	Samassa yhteydessä luovuttiin myös opintovelan korkojen verovähennysoikeudesta.
sv-se	Samtidigt slopades också avdragsrätten för räntor på studieskuld.

fi-fi	Opintotukiuudistukseen liittyneillä verotukimuutoksilla ei arvioitu olleen nettomääräistä vaikutusta verotuloihin.
sv-se	De ändringar av skattestöden som hörde samman med studiestödsreformen beräknades därmed inte ha någon nettoeffekt på skatteinkomsterna.

fi-fi	Verotukseen ei v. 2015 tehty muutoksia, jotka olisivat muuttaneet verojärjestelmään sisältyvien verotukien määritelmiä.
sv-se	År 2015 gjordes inga ändringar i beskattningen som skulle medföra att skattestöden inom skattesystemet bestäms på ett nytt sätt.

fi-fi	Verotukien määrät kuitenkin muuttuivat veropohjien muutosten ja verotuksen normaaliin perusrakenteeseen vaikuttaneiden veroperustemuutosten seurauksena.
sv-se	Skatteutgifterna förändrades dock till följd av förändringar i skattebasen och av sådana förändringar i skattegrunden som påverkar beskattningens normala grundstruktur.

fi-fi	Euromääräisesti eniten edellisvuodesta kasvoi teollisuuden ja kasvihuoneiden alennettuun verokantaan sisältyvä verotuki, noin 116 milj. euroa.
sv-se	Räknat i euro ökade de skatteutgifter som orsakas av den lägre skattesatsen för industri och växthus mest från föregående år, ca 116 miljoner euro.

fi-fi	Kasvu aiheutui pääosin ylemmän sähköverokannan I korottamisesta vuoden 2015 alussa, mikä kasvatti ylemmän ja alemman sähköverokannan välistä erotusta, josta teollisuuden ja kasvihuoneiden alennettuun verokantaan sisältyvän verotuen on katsottu aiheutuvan.
sv-se	Ökningen berodde främst på en höjning av den högre elskattesatsen I vid ingången av 2015, vilket ökade skillnaden mellan den högre och lägre elskattesatsen, som har ansetts vara orsaken till de skatteutgifter som utgörs av den reducerade skattesatsen för industri och växthus.

fi-fi	Myös työeläke-, työttömyys- ja työttömyyskassamaksujen vähennyskelpoisuudesta aiheutuvat verotuet kasvoivat edellisvuodesta selvästi.
sv-se	Från förra året ökade också de skatteutgifter som orsakas av de avdragbara arbetspensions-, arbetslöshets- och arbetslöshetskassaavgifterna tydligt.

fi-fi	Kasvu aiheutui pääasiassa maksuprosenttien korotuksista.
sv-se	Det var främst höjningar av procentsatserna som orsakade ökningen.

fi-fi	Muutamat verotuet supistuivat hieman veroperusteisiin tehtyjen muutosten vaikutuksesta.
sv-se	Effekterna av ändringarna i skattegrunderna gjorde att vissa skatteutgifter minskade något.

fi-fi	Verotukia, joiden määrä kasvoi vuodesta 2014, oli kertomusvuonna enemmän kuin verotukia, joiden määrä väheni.
sv-se	Det fanns under året fler former av skatteutgifter där beloppet ökade än utgiftsformer där beloppet minskade.

fi-fi	Verotukien vaikuttavuuden arviointi ‒ tutkimus- ja kehittämistoiminnan verokannustin
sv-se	Analys av effekterna av skattestöd ‒ skatteincitament för forskning och utveckling

fi-fi	Osana pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen kasvupakettia Suomessa otettiin vuoden 2013 alussa käyttöön määräaikainen tutkimus- ja kehittämistoiminnan (t&k) verokannustin, jonka tavoitteena oli kasvuun tähtäävän tutkimus- ja tuotekehitystoiminnan tukeminen ja t&k-tukijärjestelmän katvealueiden kaventaminen (HE 175/2012). t&k-toiminnan suorien tukien ulkopuolelle oli arvioitu jääneen korkean tuotekehitys- ja kasvupotentiaalin yrityksiä.
sv-se	Som en del av det tillväxtpaket som statsminister Jyrki Katainens regering enades om infördes i Finland vid ingången av 2013 ett tidsbundet skatteincitament för forsknings- och utvecklingsverksamhet (FoU). Syftet var att stödja forskning och utveckling som är inriktad på tillväxt och att minska de områden som inte omfattas av FoUstödsystemet (RP 175/2012). Man bedömde att företag med hög produktutvecklings- och tillväxtpotential inte omfattades av de direkta stöden för forskning och utveckling.

fi-fi	Lisäksi katsottiin, että t&k-verokannustimen avulla tutkimus- ja kehittämistoiminnan tukien piiriin saataisiin aiempaa enemmän pieniä ja keskisuuria yrityksiä.
sv-se	Dessutom ansåg man att fler små och medelstora företag än tidigare skulle omfattas av stöd för forskning och utveckling tack vare FoU-skatteincitamentet.

fi-fi	T&k-verokannustinta sovellettiin vain vuosien 2013 ja 2014 verotuksessa.
sv-se	FoUskatteincitamentet tillämpades i beskattningen endast under 2013 och 2014.

fi-fi	T&k-verokannustin otettiin Suomessa käyttöön aikana, jolloin tutkimus- ja kehittämistoiminnan verotuet olivat jo yleistyneet Euroopassa ja Pohjoismaissa9. T&kverotukien suosion kasvun kahden viimeisen vuosikymmenen aikana on arvioitu johtuvan osaksi t&k-verotukien yleisistä ominaisuuksista.
sv-se	FoU-skatteincitamentet togs i bruk i Finland vid en tidpunkt då skattestöd för forskning och utveckling redan hade blivit allmännare i Europa och de nordiska länderna.9 Enligt bedömningar har FoU-skattestöd blivit populärare under de senaste två decennierna och detta beror delvis på att FoU-stöden har så allmänna egenskaper.

fi-fi	Niiden avulla valtiot voivat kannustaa yrityksiä innovaatioihin ilman puuttumista yritysten päätöksentekoon.
sv-se	Med hjälp av dem kan staten uppmuntra företag till innovationer utan att ingripa i beslutsfattandet i företagen.

fi-fi	T&kverotukien hallinnolliset kustannukset ovat myös matalia verrattuna suoriin tukiin.
sv-se	De administrativa kostnaderna för FoU-skattestöden är också låga jämfört med direkta stöd.

fi-fi	Euroopan talouden taantuman pitkittyessä t&k-verotukia on perusteltu myös entistä useammin sillä, että niiden avulla voidaan tukea talouskasvua ja suojella tutkimus- ja kehitystoiminnan edellytyksiä taloudellisesti vaikeina aikoina.
sv-se	Till följd av den utdragna recessionen inom den europeiska ekonomin har FoU-skattestöden allt oftare motiverats med att man med hjälp av dem kan stödja den ekonomiska tillväxten och skydda förutsättningarna för forskning och utveckling under ekonomiskt svåra tider.

fi-fi	Myös Suomen t&kverokannustimen käyttöönottoa perusteltiin etukäteen näillä syillä.
sv-se	Också införandet av FoUskatteincitamentet i Finland motiverades på förhand med de här skälen.

fi-fi	Muodoltaan Suomen t&k-verokannustin oli verovelvollisen elinkeinotoiminnan tulosta tehtävä laskennallinen lisävähennys.
sv-se	Till formen var det finländska FoU-skatteincitamentet ett kalkylmässigt tilläggsavdrag som gjordes från inkomsten av den skattepliktiga näringsverksamheten.

fi-fi	Lisävähennykseen olivat oikeutettuja Suomessa elinkeinotoimintaa harjoittavat osakeyhtiöt, osuuskunnat ja ulkomaisten yhteisöjen Suomessa sijaitsevat kiinteät toimipaikat.
sv-se	Rätt till tilläggsavdrag hade alla aktiebolag, andelslag och utländska samfund med fasta driftställen i Finland som bedrev näringsverksamhet i Finland.

fi-fi	Elinkeinotoiminnan tulosta tehtävä lisävähennys oli 100 % yritysten tutkimus- ja kehittämistoiminnan hankkeisiin kohdistuvista yrityksen itsensä maksamista palkoista.
sv-se	Tilläggsavdraget som gjordes från inkomsten av näringsverksamhet var 100 % av de löner som företag själva betalade för FoU-projekt.

fi-fi	Alihankintoihin sisältyneiden t&k-palkkojen perusteella vähennystä ei myönnetty.
sv-se	Avdrag beviljades inte för FoU-löner som ingick i underleverantörstjänster.

fi-fi	Valtiontukisyistä lisävähennystä ei myöskään myönnetty t&k-palkkamenojen perusteella, joihin kohdistui jo muuta julkisen vallan myöntämää tukea.
sv-se	Av skäl som hänförde sig till statliga stöd beviljades inte heller avdrag för sådana löneutgifter för vilka myndigheterna redan beviljat ett annat stöd.

fi-fi	Lisävähennyksen enimmäismäärä oli 400 000 euroa ja alaraja 15 000 euroa.
sv-se	Det maximala beloppet av tilläggsavdraget var 400 000 euro och den nedre gränsen 15 000 euro.

fi-fi	Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen ETLA:n tutkimuksen10 mukaan Suomen tutkimus- ja kehittämistoiminnan verokannustin ei saavuttanut sille asetettuja tavoitteita.
sv-se	Enligt en undersökning som gjordes av Näringslivets forskningsinstitut ETLA10 uppnåddes inte de uppställda målen för skatteincitamentet för forskning och utveckling.

fi-fi	Suomen tukikokeilun tulosten perusteella on vaikea nähdä edes paremmin suunnitellun ja tiedotetun verotuen tuovan suurta lisäarvoa nykyiseen suoriin tukiin perustuvaan innovaatiojärjestelmään.
sv-se	Utifrån resultaten av det finländska stödförsöket är det svårt att se att ens ett bättre planerat skattestöd som det informerats om mer skulle kunna ge något större mervärde för det innovationssystem som i dag bygger på direkta stöd.

fi-fi	Verokannustinta hyödynsi noin 800 yritystä.
sv-se	Ca 800 företag drog nytta av skatteincitamentet.

fi-fi	Lisävähennystä haki alle kolmasosa yrityksistä, joiden tiedetään Tilastokeskuksen kyselyn perusteella harjoittavan t&k-toimintaa.
sv-se	Mindre än en tredjedel av de företag som enligt Statistikcentralens enkät bedriver FoU-verksamhet ansökte om tilläggsavdraget.

fi-fi	Lisävähennystä hyödyntäneet yritykset olivat keskimäärin vanhempia, suurempia, kannattavampia, vakavaraisempia ja tuottavampia kuin suoraa t&k-tukea saaneet yritykset, joten verotuki ei kohdistunut toivotulla tavalla suoran tuen katvealueille.
sv-se	De företag som drog nytta av tilläggsavdraget var i genomsnitt äldre, större, lönsammare, solidare och produktivare än de företag som fått direkt FoU-stöd, vilket betyder att skattestödet inte på önskat sätt allokerades till de områden som inte omfattades av det direkta stödet.

fi-fi	Verotettavasta tulosta tehtiin v. 2013 t&k-toiminnan lisävähennyksiä noin 65 milj. euroa ja v. 2014 noin 81 milj. euroa.
sv-se	År 2013 gjordes från den beskattningsbara inkomsten tilläggsavdrag för forskning och utveckling för ca 65 miljoner euro och 2014 för ca 81 miljoner euro.

fi-fi	Lisävähennyksestä koituva vuotuinen laskennallinen veromenetys oli noin 16 milj. euroa.
sv-se	Den kalkylerade årliga skatteförlusten av tilläggsavdragen uppgick till ca 16 miljoner euro.

fi-fi	Tämä oli noin 8 % hallituksen esityksessä arvioidusta 190 milj. eurosta.
sv-se	Detta utgjorde 8 % av de 190 miljoner euro som uppskattades i regeringspropositionen.

fi-fi	ETLA:n mukaan verotuella saattoi olla positiivinen vaikutus t&k-toiminnan määrään, mutta vaikutus ei ollut voimakas eikä tilastollisesti merkitsevä.
sv-se	Enligt ETLA kan skattestödet ha haft en positiv effekt på mängden FoU-verksamhet, men denna effekt var inte påtaglig eller statistiskt signifikant.

fi-fi	Aiempien tutkimusten yleisnäkemyksenä voidaan pitää sitä, että verotuki synnyttää uutta t&k-toimintaa, mutta vähemmän kuin tukieurojen verran.
sv-se	Det allmänna synsättet från tidigare undersökningar är att skattestödet ger upphov till ny FoU-verksamhet, men värdet i euro blir mindre än stödet.

fi-fi	Suomen verotuen voimassaolon lyhyys ja tuen saamiseen liittyvä epävarmuus olivat myös omiaan vähentämään tuen käyttöä.
sv-se	Användningen av skattestödet påverkades också av att stödet var i kraft under så kort tid i Finland och att det rådde osäkerhet kring beviljandet av stödet.

fi-fi	VATT:n ja London School of Economicsin (LSE) tutkimuksessa11 arvioidaan IsoBritannian tutkimus- ja kehittämistoiminnan verotuen vaikutuksia.
sv-se	I en undersökning av VATT och London School of Economics (LSE)11 utvärderas effekterna av skattestödet för forskning och utveckling i Storbritannien.

fi-fi	Tutkimuksen keskeinen tulos on, että t&k-verotuki lisää merkittävästi sekä yritysten t&k-investointeja että innovaatioita.
sv-se	Det viktigaste resultatet av undersökningen visar att FoU-skattestöd leder till att företagens FoUinvesteringar och innovationer ökar betydligt.

fi-fi	Tutkimuksen mukaan yhdellä t&k-verotukieurolla saadaan 1,7 euron edestä t&k-investointeja.
sv-se	Enligt undersökningen motsvarade 1 euro i FoU-skattestöd 1,7 euro i FoU-investeringar.

fi-fi	Korkeampaa tukea saaneet yritykset myös kasvoivat nopeammin ja työllistivät enemmän.
sv-se	De företag som fick högre stöd växte också snabbare och sysselsatte fler.

fi-fi	T&k-verotuki ei myöskään olisi johtanut innovaatioiden laadun heikentymiseen.
sv-se	FoU-skattestödet ledde inte heller till att kvaliteten på innovationerna blev sämre.

fi-fi	Iso-Britannian t&k-verotuen suuret vaikutukset kuitenkin syntyivät pääosin pienissä ja nuorissa ulkoisen rahoituksen puutteesta kärsivissä yrityksissä eikä tutkimuksessa havaittuja suuria vaikutuksia voida yleistää kaikenkokoisiin yrityksiin.
sv-se	De påtagliga effekterna av FoUskattestöden i Storbritannien uppstod dock bland små och unga företag som saknade extern finansiering. De effekter som observerades i undersökningen kan inte generaliseras till att gälla företag av alla storlekar.

fi-fi	Iso-Britannian t&k-verotukea koskevista tutkimustuloksista ei voida suoraan päätellä kyseisen tuen vaikutuksista Suomessa.
sv-se	Utgående från resultaten av undersökningen om FoU-skattestöd i Storbritannien kan man inte dra några slutsatser om stödets effekter i Finland.

fi-fi	Esimerkiksi yritysten toimintaympäristö Suomessa on erilainen kuin Iso-Britanniassa.
sv-se	I Finland är t.ex. företagens verksamhetsmiljö annorlunda än i Storbritannien.

fi-fi	Tutkimus kuitenkin tukee käsitystä siitä, että t&k-tukitoimien kohdistaminen ulkoisen rahoituksen puutteesta kärsiviin yrityksiin on kannattavaa, vaikka tutkijoiden mukaan kasvun kannalta voisi olla vielä tehokkaampaa helpottaa tällaisten yritysten rahoitusongelmia suoraan.
sv-se	Undersökningen stöder dock uppfattningen att det lönar sig att rikta in stödåtgärderna på företag som saknar extern finansiering, även om det enligt forskarna skulle kunna vara ännu effektivare med avseende på tillväxten att lindra de här företagens finansiella problem direkt.

fi-fi	VATT:n ja LSE:n tutkimuksen mukaan on myös edelleen epäselvää, ovatko t&k- verokannustimet optimaalisin tapa tukea innovaatioita.
sv-se	Enligt undersökningen av VATT och LSE är det fortfarande oklart om FoU-skatteincitamentet är det optimala för att stödja innovationer.

fi-fi	Tero Kuusi – Mika Pajarinen – Petri Rouvinen – Tarmo Valkonen:
sv-se	Tero Kuusi – Mika Pajarinen – Petri Rouvinen – Tarmo Valkonen:

fi-fi	Verovaje
sv-se	Skattefel

fi-fi	Verovajeella tarkoitetaan lainmukaisen verokertymän ja toteutuneen verokertymän erotusta.
sv-se	Med skattefel avses differensen mellan det lagenliga skatteutfallet och det verkliga skatteutfallet.

fi-fi	Verovaje aiheutuu mm. asiakkaiden maksukyvyttömyydestä, osaamattomuudesta, tahattomista virheistä sekä tahallisuudesta eli harmaasta taloudesta.
sv-se	Sådana fel orsakas bl.a. av oförmåga att betala, okunskap, oavsiktliga fel eller uppsåt, dvs. grå ekonomi.

fi-fi	Verovaje jaetaan kahteen erään: verojäämiin sekä ilmoitusvirheisiin ja -laiminlyönteihin.
sv-se	Det delas in i två kategorier: skatterester samt deklarationsfel och deklarationsförsummelse.

fi-fi	Verojäämät syntyvät, kun verovelvollinen ei pysty maksamaan ilmoittamiaan veroja tai Tullin ja Verohallinnon valvonta- ja perintätoimien perusteella määrättyjä veroja.
sv-se	Skatterester uppkommer när den skattskyldige inte kan betala sina deklarerade skatter eller skatter som Tullen eller Skatteförvaltningen har påfört inom ramen för sin övervaknings- och indrivningsverksamhet.

fi-fi	Verohallinto asetti keväällä 2013 työryhmän, jonka tehtävänä oli verovajeen määrittely, mittaamismenetelmien kehittäminen, vajeeseen vaikuttavien tekijöiden tunnistaminen, verovajeen pienentämiseksi tehtyjen toimenpiteiden vaikuttavuuden arviointi sekä valmiste- ja arvonlisäverojen verovajeen euromääräinen arviointi.
sv-se	Skatteförvaltningen tillsatte våren 2013 en arbetsgrupp med uppgift att definiera skattefelet, att ta fram nya mätmetoder, att identifiera vilka faktorer som bidrar till skattefel, att bedöma effektiviteten av de åtgärder som vidtagits för att minska skattefelet och att beräkna skattefelet för punktskatter och mervärdesskatt i euro.

fi-fi	Työryhmään kuuluivat Verohallinnon lisäksi asiantuntijat Tullista, Valtion taloudellisesta tutkimuskeskuksesta, valtiovarainministeriöstä sekä Tilastokeskuksesta.
sv-se	Arbetsgruppen bestod av experter från Skatteförvaltningen, Tullen, Statens ekonomiska forskningscentral, finansministeriet och Statistikcentralen.

fi-fi	Verohallinto julkaisi asiantuntijaryhmän raportin maaliskuussa 2014.
sv-se	Skatteförvaltningen publicerade expertgruppens rapport i mars 2014.

fi-fi	Raportti sisältää myös Tullin keräämien verojen vajearvioinnin ja arviointimenetelmien kuvauksen.
sv-se	I rapporten ingår en beräkning av skattefelet i fråga om Tullens skatter samt en beskrivning av beräkningsmetoderna.

fi-fi	Sekä Tullissa että Verohallinnossa verovajeiden arviointityö on vakiintunut säännönmukaiseksi tehtäväksi.
sv-se	Arbetet med att beräkna skattefel har fått bestående och regelbunden karaktär hos både Tullen och Skatteförvaltningen.

fi-fi	Helmikuussa 2016 julkaistiin Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Verohallinnon yhteistyönä valmistunut raportti arvonlisäverotuksen verovajeesta Suomessa (Revenue Administration Gap Analysis Program – The Value Added Tax Gap, Finland).
sv-se	I februari 2016 publicerades en rapport om skattefelet för mervärdesskatt i Finland (Revenue Administration Gap Analysis Program – The Value Added Tax Gap, Finland). Rapporten utarbetades i samarbete mellan Internationella valutafonden (IMF) och Skatteförvaltningen.

fi-fi	Raportti esittelee kansainvälisesti käytössä olevalla menetelmällä lasketun arvion arvonlisäverovajeesta vuosina 2008–2012.
sv-se	I rapporten presenteras en beräkning av momsfelet 2008– 2012, baserat på en internationellt accepterad metod.

fi-fi	Raportin tulosten mukaan arvonlisäverovaje on Suomessa kansainvälisesti vertaillen pieni.
sv-se	Enligt resultaten av rapporten är momsfelet i Finland litet i internationell jämförelse.

fi-fi	Potentiaaliseen verotuottoon suhteutettuna vajeen suuruus on noin viisi prosenttia ja BKT:seen suhteutettuna noin puolen prosentin luokkaa.
sv-se	Beräknat i förhållande till de potentiella skatteintäkterna utgör skattefelet ca fem procent av dessa, och omkring en halv procent av BNP.

fi-fi	Lisäksi havaittiin, että verovaje on pienentynyt vuodesta 2008 vuoteen 2012.
sv-se	Rapporten visar också att skattefelet har minskat mellan 2008 och 2012.

fi-fi	Vajetta ilmenee eniten rakennusalalla ja tietyillä palvelualoilla.
sv-se	Mest skattefel förekommer i byggnadssektorn och i vissa servicebranscher.

fi-fi	Rakennusalalla käyttöönotettu käännetty arvonlisäverovelvollisuus on pienentänyt verovajetta.
sv-se	Sedan omvänd momsskyldighet infördes i byggnadssektorn har skattefelet minskat.

fi-fi	Raportissa mitataan arvonlisäverotuksen verovajetta myös nk. politiikkavajeena, jonka aiheuttavat alennetut verokannat suhteessa vakiokannan potentiaaliseen verotuottoon.
sv-se	I rapporten mäts även det som kallas politikrelaterat momsfel, dvs. differensen mellan skatteintäkterna enligt sänkta skattesatser och enligt de ordinarie skattesatserna.

fi-fi	Tarkastelujaksolla elintarvikkeiden ja ravintolapalveluiden arvonlisäveroa alennettiin, mikä on kasvattanut politiikkavajetta.
sv-se	Under granskningsperioden sänktes mervärdesskatten på livsmedel och på restaurangtjänster, vilket ökade det politikrelaterade skattefelet.

fi-fi	Muista Verohallinnon keräämistä veroista verovajearviointia ei ole vielä pystytty tekemään, mutta selvitystyö laajenee arvonlisäveron verovajeselvityksen jälkeen muihin verolajeihin.
sv-se	Det har inte ännu varit möjligt att beräkna skattefelet inom Skatteförvaltningens övriga skatter, men efter utredningen av momsfelet kommer utredningsarbetet att gå vidare till de övriga skatteslagen.

fi-fi	Tullin keräämien verojen osalta verovajeen suuruudeksi arvioidaan n. 340–440 milj. euroa v. 2015, joka on n. 3–4 % suhteessa Tullin nettoveronkantoon.
sv-se	År 2015 beräknas skattefelet för de skatter som Tullen tar ut uppgå till ca 340– 440 miljoner euro, vilket är ca 3–4 % av Tullens skatteuppbörd (netto).

fi-fi	Tullin tekemän verovajearvioinnin osa-alueet ovat valmisteverotus (n. 190–265 milj. euroa), autoverotus (n. 17 milj. euroa), tulliselvitykset (n. 115–140 milj. euroa) sekä verojäämät (14,1 milj. euroa).
sv-se	De olika delområdena i Tullens skattefelsberäkningar består av punktbeskattningen (ca 190– 265 miljoner euro), bilbeskattningen (ca 17 miljoner euro), tullklareringar (ca 115– 140 miljoner euro) samt skatterester (14,1 miljoner euro).

fi-fi	Yksittäisistä verolajeista verovajetta syntyy eniten alkoholi- ja tupakkaverotuksessa.
sv-se	Ser man till de enskilda skatteslagen uppstår skattefel främst i alkohol- och tobaksbeskattningen.

fi-fi	Alkoholiveron osalta verovajeen merkittävin lähde on matkustajatuontiin liittyvä harmaa talous.
sv-se	När det gäller alkoholskatten är den grå ekonomin inom resandeinförseln den mest betydande orsaken till skattefel.

fi-fi	Muista EU-maista tuotava alkoholi päätyy säännösten vastaisesti Suomessa kaupalliseen tarkoitukseen eikä matkustajan omaan käyttöön.
sv-se	Alkohol som förs in från andra EU-länder används i Finland lagstridigt för kommersiellt syfte och inte för resenärens eget bruk.

fi-fi	Tähän on pyritty puuttumaan viime vuosien aikana mm. tehostamalla valvontaa ja asettamalla matkustajatuonnille määrälliset ohjetasot, jotka tulivat voimaan heinäkuussa 2014.
sv-se	Under de senaste åren har man försökt ingripa i detta bl.a. genom att intensifiera övervakningen och införa referensnivåer för resandeinförseln. Referensnivåerna trädde i kraft i juli 2014.

fi-fi	Myös poikkihallinnollista tiedotuskampanjaa on käytetty tukena väärinkäytösten ehkäisemiseksi.
sv-se	Också en förvaltningsgemensam informationskampanj har använts som stöd i arbetet med att förebygga missbruk.

fi-fi	Verovajetta ovat aiheuttaneet myös alkoholijuomien verkkokaupassa tapahtuneet väärinkäytökset, joissa laiminlyödään alkoholijuomien tuontiin liittyvät ilmoitusvelvollisuudet ja verojen maksaminen.
sv-se	Skattefel har också orsakats av missbruk inom näthandeln med alkoholdrycker, då informationsskyldigheten och betalningen av skatter för import av alkoholdrycker försummats.

fi-fi	Vuoden 2015 aikana Tulli lisäsi myös alkoholijuomien verkkokauppaan liittyvää valvontaa.
sv-se	Under 2015 ökade Tullen också övervakningen av näthandeln med alkoholdrycker.

fi-fi	Tupakkaverotuksen vajeeseen liittyen erityisesti nuuskan laiton maahantuonti ja välitys ovat lisääntyneet Suomen länsirajalla.
sv-se	Beträffande skattefelet i tobaksbeskattningen har i synnerhet den olagliga införseln och förmedlingen av snus ökat längs Finlands västra landsgräns.

fi-fi	Tulli on toteuttanut tehostettua sisärajaliikenteen valvontaa ja on takavarikoinut varsin huomattavia määriä nuuskaa.
sv-se	Tullen har intensifierat övervakningen av gränstrafiken över de inre gränserna och beslagtagit avsevärda mängder snus.

fi-fi	Valvontaoperaation arvioidaan myös ennaltaehkäisseen laitonta tuontia.
sv-se	Övervakningen bedöms också ha förebyggt olaglig införsel.

fi-fi	Koska nuuskaa ei voi myydä Suomessa laillisesti, siitä ei myöskään synny määritelmän mukaista verovajetta.
sv-se	Eftersom snus inte får säljas på laglig väg i Finland uppstår inget skattefel enligt definitionen.

fi-fi	Verovajearviossa on sovellettu samaa menetelmää kuin paljastuneiden rikostapausten yhteydessä, jolloin nuuska verotetaan muuna tupakkaa sisältävänä tuotteena.
sv-se	Vid beräkningen av skattefelet har samma metod tillämpats som vid avslöjade brottsfall, vilket innebär att snus beskattas som andra produkter som innehåller tobak.

fi-fi	Verovajeiden muodostumista torjutaan lukuisin eri toimenpitein.
sv-se	Uppkomsten av skattefel bekämpas genom ett stort antal olika åtgärder.

fi-fi	Esimerkiksi vuosina 2012–2015 Tullin toteuttama harmaan talouden ja talousrikollisuuden torjunnan tehostaminen tuotti Tullin arvion mukaan yhteensä n. 213 milj. euroa.
sv-se	Till exempel Tullens program för effektiv bekämpning av grå ekonomi och ekonomisk brottslighet 2012–2015 gav enligt Tullens beräkningar ett totalresultat på ca 213 miljoner euro.

fi-fi	Summa koostuu verojen jälkikannosta, torjutuista veromenetyksistä sekä talousrikosten osalta takaisin saadusta rikoshyödystä.
sv-se	I denna summa ingår efteruppbörd, förebyggda skatteförluster och återtagen brottslig vinning av ekonomiska brott.

fi-fi	Verovajeen supistamiseen tähtäävät toimet tulevat olemaan keskeisessä osassa sekä Verohallinnon että Tullin toimintasuunnitelmissa myös tulevina vuosina.
sv-se	Åtgärder för att minimera skattefel kommer att vara av stor betydelse i Skatteförvaltningens och Tullens verksamhetsplaner också under de kommande åren.

fi-fi	EU:n ja Suomen väliset rahavirrat
sv-se	Penningflödena mellan EU och Finland

fi-fi	Valtiontalouden tasolla Suomi maksoi EU:n budjettiin 1 717 milj. euroa ja sai 1 123 milj. euroa v. 2015.
sv-se	År 2015 betalade Finland på statsfinansiell nivå totalt 1 717 miljoner euro till EU:s budget och fick 1 123 miljoner euro.

fi-fi	Lisäksi Suomi maksoi Euroopan kehitysrahastoon 50 milj. euroa.
sv-se	Dessutom betalade Finland 50 miljoner euro till Europeiska utvecklingsfonden.

fi-fi	Valtion talousarviosta maksetut EU:n budjetin rahoituserät (ALV-maksu, Yhdistyneen kuningaskunnan maksuhelpotuksen rahoitus ja BKTL-maksu) pienenivät 266 milj. euroa vuoden 2014 tasosta.
sv-se	Betalningarna från statsbudgeten till finansieringsposterna i EU:s budget (momsavgift, finansiering av Förenade kungarikets avgiftsrabatt och BNI-avgiften) minskade med 266 miljoner euro jämfört med 2014.

fi-fi	Maksujen pieneneminen johtui EU:n budjetointijärjestelmään (ns. omien varojen järjestelmään) liittyvistä jäsenvaltioiden tekemistä tilastouudistuksista sekä mm. jäsenvaltioiden bruttokansantulopohjiin liittyvien varaumien poistamisesta ennen siirtymistä uuteen omien varojen järjestelmään.
sv-se	Avgifterna minskade till följd av statistiska reformer som medlemsstaterna gjorde i anknytning till EU:s budgeteringssystem (systemet för egna medel) och bl.a. på att BNI-reservationer från medlemsstater hävdes före övergången till det nya systemet för egna medel.

fi-fi	Toteutetut muutokset muuttavat jäsenvaltioiden keskinäisiä maksuosuuksia ja vaikuttavat myös Suomen jäsenmaksuun alentavasti vuosina 2015 ja 2016.
sv-se	Förändringarna medför ändringar när det gäller relationen mellan medlemsstaternas finansiella bidrag och kommer också att minska Finlands medlemsavgift 2015 och 2016.

fi-fi	Pienentyneet maksut hei- jastavat osaltaan myös Suomen muuta EU-aluetta heikompaa talouskehitystä.
sv-se	De sänkta avgifterna återspeglar också det faktum att den ekonomiska utvecklingen i Finland är svagare än i EU över lag.

fi-fi	Valtiontalouden tulot EU:lta kasvoivat yhteensä 242 milj. euroa vuodesta 2014.
sv-se	De statsfinansiella inkomsterna från EU ökade med sammanlagt 242 miljoner euro jämfört med 2014.

fi-fi	Rakennepoliittiset tuet pienenivät 112 milj. euroa, mutta vastaavasti maataloustuet ja maaseudun kehittämistuet kasvoivat 348 milj. euroa.
sv-se	De strukturpolitiska stöden minskade med 112 miljoner euro, men samtidigt ökade stöden till jordbruket och landsbygdsutvecklingen med 348 miljoner euro.

fi-fi	Sekä rakennepoliittisiin että maatalouteen liittyvien tukien muutokset selittyvät EU:n ohjelmakauden vaihtumisesta aiheutuvien maksatusten ajoittumisella.
sv-se	Förändringarna i fråga om strukturpolitiskt stöd och jordbruksrelaterat stöd beror på hur utbetalningarna inföll tidsmässigt när att en ny programperiod började i EU.

fi-fi	Rahastotalouden puolella interventiorahaston ja maatilatalouden kehittämisrahaston tulot vähenivät yhteensä 16 milj. eurolla vuodesta 2014.
sv-se	Inom fondekonomin minskade inkomsterna från interventionsfonden och gårdsbrukets utvecklingsfond med totalt 16 miljoner euro jämfört med 2014.

fi-fi	Suomen osuus Yhdistyneen kuningaskunnan maksuhelpotuksen rahoituksesta v. 2015 oli 139 milj. euroa, joka oli noin 8,1 % Suomen maksuista EU:n budjettiin.
sv-se	Finlands andel av Förenade kungarikets avgiftsrabatt 2015 var 139 miljoner euro, det vill säga cirka 8,1 % av Finlands avgifter till EU:s budget.

fi-fi	Vuonna 2015 Suomi keräsi EU:n puolesta 167 milj. euroa tulleja ja sokerimaksuja.
sv-se	Dessutom tog Finland ut 167 miljoner euro i tullar och sockeravgifter åt EU.

fi-fi	Näistä vain 25 prosentin kantopalkkio, 42 milj. euroa, sisältyy valtion tilinpäätökseen.
sv-se	I statsbokslutet ingår endast en uppbördsprovision på 25 %, 42 miljoner euro.

fi-fi	EU:lle siirretty määrä oli 125 milj. euroa.
sv-se	Det belopp som överfördes till EU var 125 miljoner euro.

fi-fi	Yhteenveto valtiontalouden EU-tuloista ja -menoista v. 2015, milj. euroa
sv-se	Sammanfattning av EU-inkomsterna och EU-utgifterna i statsfinanserna 2015, mn euro

fi-fi	VALTIONTALOUDEN MENOT
sv-se	STATSFINANSIELLA UTGIFTER

fi-fi	Budjettitalous
sv-se	Budgetekonomin

fi-fi	ALV-maksu
sv-se	Momsavgift

fi-fi	BKTL-maksu
sv-se	BNI-avgift

fi-fi	Yhdistyneelle Kuningaskunnalle myönnettävän maksuhelpotuksen rahoitus
sv-se	Finansiering av Förenade kungarikets avgiftsrabatt

fi-fi	EU-MAKSUT YHTEENSÄ
sv-se	EU-AVGIFTER SAMMANLAGT

fi-fi	Euroopan kehitysrahasto
sv-se	Europeiska utvecklingsfonden

fi-fi	VALTIONTALOUDEN TULOT
sv-se	STATSFINANSIELLA INKOMSTER

fi-fi	Maataloustuki
sv-se	Jordbruksstöd

fi-fi	Maaseudun kehittäminen
sv-se	Landsbygdsutveckling

fi-fi	Rakennepoliittinen tuki
sv-se	Strukturpolitiskt stöd

fi-fi	Tullien yms. kantopalkkio
sv-se	Provision för uppbörd av tullar m.m.

fi-fi	Budjettitalous yhteensä
sv-se	Budgetekonomin sammanlagt

fi-fi	Rahastotalous
sv-se	Fondekonomin

fi-fi	Interventiorahasto
sv-se	Interventionsfonden

fi-fi	Maatilatalouden kehittämisrahasto
sv-se	Gårdsbrukets utvecklingsfond

fi-fi	Tulot EU-budjetista ja maksut EU-budjettiin, milj. euroa
sv-se	Inkomsterna från och betalningarna till EU:s budget, mn euro

fi-fi	Valtion liikelaitokset ja talousarvion ulkopuolella olevat valtion rahastot
sv-se	Statens affärsverk och fonderna utanför budgetekonomin

fi-fi	Valtion liikelaitokset
sv-se	Statens affärsverk

fi-fi	Valtion liikelaitoksia ovat Metsähallitus ja Senaatti-kiinteistöt.
sv-se	Två statliga affärsverk var verksamma under året: Forststyrelsen och Senatfastigheter.

fi-fi	Yhdessä tytäryhtiöidensä kanssa ne kumpikin muodostivat liikelaitoskonsernin.
sv-se	Tillsammans med sina dotterbolag bildade de affärsverkskoncernen.

fi-fi	Metsähallituksella on lisäksi maa- ja metsätalousministeriön ja ympäristöministeriön pääluokista rahoitettavia julkisia hallintotehtäviä.
sv-se	Forststyrelsen har dessutom offentliga förvaltningsuppgifter som finansieras med medel under jord- och skogsbruksministeriets och miljöministeriets huvudtitlar.

fi-fi	Liikelaitosten talous on talousarvion ulkopuolella.
sv-se	Affärsverkens ekonomi står utanför budgetekonomin.

fi-fi	Liikelaitokset eivät kuitenkaan muodosta erillisvarallisuutta, vaan valtio viime kädessä vastaa niiden sitoumuksista.
sv-se	Affärsverken utgör dock inga självständiga ekonomiska enheter, utan i sista hand är det staten som svarar för deras åtaganden.

fi-fi	Liikelaitoskohtaiset tuloslaskelmat ja taseet esitetään hallituksen vuosikertomuksen tilinpäätöslaskelmaosan luvussa 2.
sv-se	Resultat- och balansräkningarna för de statliga affärsverken presenteras i den del av regeringens årsberättelse som behandlar statens bokslutskalkyler i kapitel 2.

fi-fi	Metsähallituksen tuloksellisuudesta raportoidaan maa- ja metsätalousministeriön tuloksellisuuden kuvauksessa ja Senaattikiinteistöjen tuloksellisuudesta valtiovarainministeriön tuloksellisuuden kuvauksessa hallituksen vuosikertomuksen liitteessä 1.
sv-se	Forststyrelsens resultat rapporteras i redogörelserna för jord- och skogsbruksministeriets och miljöministeriets resultat och Senatfastigheters resultat tas upp i redogörelserna för finansministeriets resultat i bilaga 1 i regeringens årsberättelse.

fi-fi	Valtion liikelaitosten liiketoiminta 2014–2015
sv-se	Företagsverksamheten i statliga affärsverk 2014–2015

fi-fi	Metsähallitus-konserni, liiketoiminta ja tytäryhtiöt
sv-se	Forststyrelsen, koncernen, affärsverksamhet och dotterbolag

fi-fi	Senaatti-kiinteistöt -konserni
sv-se	Senatfastigheter, koncernen

fi-fi	Liikevaihto, milj. euroa
sv-se	Omsättning, mn euro

fi-fi	Liikevaihdon muutos, %
sv-se	Förändring i omsättning, %

fi-fi	Liikevoitto/-tappio, milj. euroa
sv-se	Rörelsevinst/förlust, mn euro

fi-fi	Tilikauden tulos, milj. euroa
sv-se	Räkenskapsperiodens resultat, mn euro

fi-fi	Tuloutus valtion talousarvioon, milj. euroa
sv-se	Intäktsföring till statsbudgeten, mn euro

fi-fi	Sijoitetun pääoman tuotto, %
sv-se	Avkastning på sysselsatt kapital, %

fi-fi	Omavaraisuusaste, %
sv-se	Soliditet, %

fi-fi	Taseen loppusumma, milj. euroa
sv-se	Balansomslutning, mn euro

fi-fi	Henkilöstö, htv
sv-se	Personal, årsverken

fi-fi	Valtion liikelaitosten liikevaihto, milj. euroa
sv-se	Statens affärsverk, omsättning, mn euro

fi-fi	Senaatti-kiinteistöt, konserni
sv-se	Senatfastigheter, koncernen

fi-fi	Metsähallitus, liiketoiminta ja tytäryhtiöt
sv-se	Forststyrelsen, affärsverksamheten och dotterbolagen

fi-fi	Valtion liikelaitosten taseen loppusumma, milj. euroa
sv-se	Statens affärsverk, balansomslutning, mn euro

fi-fi	Rahastot
sv-se	Fonderna

fi-fi	Talousarvion ulkopuolella oli 31.12.2015 yksitoista rahastoa.
sv-se	Det fanns elva fonder utanför budgeten den 31 december 2015.

fi-fi	Rahoitusvakausviranomaisesta annetulla lailla perustettiin vuoden 2015 alusta rahoitusvakausrahasto.
sv-se	Stabilitetsfonden inrättades vid ingången av 2015 genom lagen om myndigheten för finansiell stabilitet.

fi-fi	Rahastojen tuloksellisuutta kuvataan hallituksen vuosikertomuksen liitteessä 1 ministeriöiden toimialojen tuloksellisuuden kuvauksissa.
sv-se	Fondernas resultat tas upp i resultatredogörelserna för ministeriernas ansvarsområden i bilaga 1 i regeringens årsberättelse.

fi-fi	Rahastokohtaiset tilinpäätöstiedot esitetään hallituksen vuosikertomuksen tilinpäätöslaskelmaosan luvussa 3.
sv-se	Bokslutsuppgifterna presenteras fondvis i den del av regeringens årsberättelse som behandlar statens bokslutskalkyler (kapitel 3).

fi-fi	Talousarviosiirrot ja yhdystilisaamiset, milj. euroa
sv-se	Budgetöverföringar och samlingskontofordringar, mn euro

fi-fi	Talousarviosiirrot*
sv-se	Budgetöverföringar*

fi-fi	Yhdystilisaamiset
sv-se	Samlingskontofordringar

fi-fi	Huoltovarmuusrahasto
sv-se	Försörjningsberedskapsfonden

fi-fi	Maatalouden interventiorahasto
sv-se	Interventionsfonden för jordbruket

fi-fi	Palosuojelurahasto
sv-se	Brandskyddsfonden

fi-fi	Rahoitusvakausrahasto
sv-se	Stabilitetsfonden

fi-fi	..
sv-se	..

fi-fi	Valtion asuntorahasto
sv-se	Statens bostadsfond

fi-fi	Valtion televisio- ja radiorahasto
sv-se	Statens televisions- och radiofond

fi-fi	Valtion vakuusrahasto- ja
sv-se	Statens säkerhetsfond - och

fi-fi	Valtion ydinjätehuoltorahasto
sv-se	Statens kärnavfallshanteringsfond

fi-fi	Valtiontakuurahasto
sv-se	Statsgarantifonden

fi-fi	Öljysuojarahasto
sv-se	Oljeskyddsfonden

fi-fi	* Talousarviosiirrot:
sv-se	* Budgetöverföringar:

fi-fi	+ = siirto talousarviosta rahastoon, = siirto rahastosta talousarvioon
sv-se	+ = överföring från budgeten till fond, = överföring från fond till budgeten

fi-fi	- ja Valtion vakuusrahaston toiminta on päättynyt vuoden 2014 lopussa.
sv-se	- och Statens säkerhetsfonds verksamhet har upphört vid årets slut 2014.

fi-fi	Valtion asuntorahastosta tehty siirto vastaa valtion talousarvion puolella kannettavaa rahaston oman pääoman korkokustannusta.
sv-se	Den överföring som gjorts från statens bostadsfond motsvarar den räntekostnad för fondens eget kapital som det ska finnas täckning för i statsbudgeten.

fi-fi	Valtion eläkerahaston tuloista siirretään valtion talousarvioon vuosittain enintään 40 % valtion vuotuisesta eläkemenosta, lisäksi v. 2015 tehtiin ylimääräinen 500 milj. euron tuloutus.
sv-se	Överföringarna från statens pensionsfond till statsbudgeten uppgår årligen till högst 40 % av statens årliga pensionsutgifter. Dessutom intäktsfördes 2015 en tilläggssumma på 500 miljoner euro.

fi-fi	Valtion televisio- ja radiorahastoon siirretään yleisradioveroa vastaava määräraha.
sv-se	Ett anslag som motsvarar rundradioskatten överförs till statens televisions- och radiofond.

fi-fi	Rahastoilla ei ole itsenäistä kassaa, vaan niiden kassavarat ovat osa valtion kassaa (pl. valtion eläkerahasto).
sv-se	Fonderna har ingen egen kassa, utan deras kassamedel är en del av statskassan (med undantag av statens pensionsfond).

fi-fi	Rahastot esittävät taseessaan yhdystilisaamiset valtiolta.
sv-se	Fonderna uppvisar samlingskontofordringar på staten i sina balansräkningar.

fi-fi	Rahastotalouden tuotto- ja kululaskelma, milj. euroa
sv-se	Fondekonomins intäkts- och kostnadsberäkning, mn euro

fi-fi	Toiminnan tuotot
sv-se	Intäkter av verksamheten

fi-fi	Toiminnan kulut
sv-se	Kostnader av verksamheten

fi-fi	Satunnaiset tuotot ja kulut
sv-se	Extraordinära intäkter och kostnader

fi-fi	Tilikauden tuotto-/kulujäämä
sv-se	Räkenskapsperiodens intäkts-/kostnadsåterstod

fi-fi	Vuonna 2015 toiminnan tuotoista yli 2 mrd. euroa on valtion eläkerahaston tuottoja:
sv-se	Av intäkterna av verksamheten 2015 utgjordes över 2 miljarder euro av intäkter från statens pensionsfond:

fi-fi	1 609 milj. euroa valtion työnantajien ja työntekijöiden eläkemaksuja (1 705 milj. euroa 2014) ja 438 milj. euroa osakkeiden ja osuuksien myyntivoittoja (199 milj. euroa).
sv-se	1 609 miljoner euro av de pensionsavgifter som tas ut av de arbetsgivare och arbetstagare som omfattas av statens pensionssystem (1 705 miljoner euro 2014), och 438 miljoner euro av vinster på försäljning av aktier och andelar (199 miljoner euro).

fi-fi	Rahoitustuotot koostuivat lähinnä valtion eläkerahaston sijoitusten ja valtion asuntorahaston lainasaamisten korkotuotoista.
sv-se	De finansiella intäkterna bestod främst av ränteintäkter från statens pensionsfonds placeringar och statens bostadsfonds lånefordringar.

fi-fi	Rahoituskuluista 296 milj. euroa (160 milj. euroa) oli valtion eläkerahaston rahoituskuluja.
sv-se	Av de finansiella kostnaderna var 296 miljoner euro (160 miljoner euro) statens pensionsfonds finansiella kostnader.

fi-fi	Siirtotalouden tuotot pienenivät vuodesta 2013 lähtien, kun tv-maksuista luovuttiin.
sv-se	Intäkterna från överföringsekonomin minskade från och med 2013 när tvavgifterna slopades.

fi-fi	Siirtotalouden kuluissa suurimmat erät ovat yleisradioveroa vastaava siirto valtion televisio- ja radiorahastosta sekä asuntorahaston avustukset.
sv-se	De största posterna under överföringsekonomins kostnader var en överföring motsvarande rundradioskatten samt bostadsfondens bidrag.

fi-fi	Tuotot veroista ja pakollisista maksuista koostuivat pääosin huoltovarmuusmaksuista, öljysuojamaksuista ja palosuojelumaksuista.
sv-se	Intäkterna av skatter och obligatoriska avgifter utgjordes huvudsakligen av försörjningsberedskapsavgifter, oljeskyddsavgifter och brandskyddsavgifter.

fi-fi	Rahastotalouden tase-erät, milj. euroa
sv-se	Fondekonomins balansposter, mn euro

fi-fi	Lyhytaikaiset sijoitukset
sv-se	Kortfristiga placeringar

fi-fi	Vastaavaa yhteensä
sv-se	Aktiva totalt

fi-fi	Rahastojen oma pääoma
sv-se	Fondernas eget kapital

fi-fi	Pitkäaikainen vieras pääoma
sv-se	Långfristigt främmande kapital

fi-fi	Lyhytaikainen vieras pääoma
sv-se	Kortfristigt främmande kapital

fi-fi	Vastattavaa yhteensä
sv-se	Passiva totalt

fi-fi	Rahastotalouden merkittävimmät tase-erät ovat valtion eläkerahaston osake-, rahasto- ja muut sijoitukset, 13 503 milj. euroa vuoden 2015 lopussa, sekä valtion asuntorahaston lainasaamiset 5 878 milj. euroa.
sv-se	De viktigaste balansposterna inom fondekonomin är statens pensionsfonds aktie-, fond och övriga placeringar, 13 503 miljoner euro i slutet av 2015, samt statens bostadsfonds lånefordringar på 5 878 miljoner euro.

fi-fi	Vaihto-omaisuuteen sisältyvät huoltovarmuusrahaston varmuusvarastot, 956 milj. euroa.
sv-se	I omsättningstillgångarna ingår försörjningsberedskapsfondens säkerhetsupplag på 956 miljoner euro.

fi-fi	Muihin rahoitusvaroihin sisältyvät yhdystilisaamiset valtion talousarviotaloudelta.
sv-se	I övriga finansieringsmedel ingår samlingskontofordringar på statens budgetekonomi.

fi-fi	Valtionvelka
sv-se	Statsskulden

fi-fi	Valtion budjettitalouden velan12 määrä kasvoi edelleen v. 2015.
sv-se	Statsskuldens12 belopp i budgetekonomin fortsatte att öka 2015.

fi-fi	Uutta lainaa otettiin nettomääräisesti 4,4 mrd. euroa (sisältäen emissiovoitot ja -tappiot) eli 0,8 mrd. euroa vähemmän kuin eduskunnan hyväksymät valtion talousarviot olisivat edellyttäneet.
sv-se	Nya lån togs upp till ett nettobelopp av 4,4 miljarder euro (inklusive emissionsvinster och emissionsförluster), det vill säga 0,8 miljarder euro mindre än i de budgetar som riksdagen hade godkänt.

fi-fi	Valtion maksuvalmius mahdollisti lainanoton toteuttamisen budjetoitua vähäisempänä.
sv-se	Statens likviditet möjliggjorde mindre upplåning än budgeterat.

fi-fi	Valtion kassavarat olivat vuoden lopussa 4,4 mrd. euroa.
sv-se	Statens likvida medel uppgick till 4,4 miljarder euro vid utgången av året.

fi-fi	Valtion budjettitalouden nettolainanotto, milj. euroa
sv-se	Statsskulden i budgetekonomin, nettoupplåning, mn euro

fi-fi	Nostot
sv-se	Upptagna lån

fi-fi	Kuoletukset
sv-se	Amorteringar

fi-fi	Velanhallinnan erät
sv-se	Poster för skuldhanteringen

fi-fi	Nettolainanotto yhteensä
sv-se	Nettoupplåning sammanlagt

fi-fi	Valtion budjettitalouden velka oli vuoden 2015 päättyessä nimellisarvoltaan 99,9 mrd. euroa sisältäen emissiotappiot ja -voitot, mikä oli 4,5 mrd. euroa (4,7 %) enemmän kuin vuotta aikaisemmin.
sv-se	Det nominella värdet på statsskulden i statens budgetekonomi inklusive emissionsvinster och emissionsförluster uppgick vid utgången av 2015 till 99,9 miljarder euro vilket var 4,5 miljarder euro (4,7 %) mer än året innan.

fi-fi	Velan korkomenot olivat yhteensä 1 524 milj. euroa.
sv-se	Räntekostnaderna var totalt 1 524 miljoner euro.

fi-fi	Velkakannan kasvusta huolimatta korkomenot laskivat hieman edellisestä vuodesta, mikä johtui vuoden 2015 alhaisesta korkotasosta.
sv-se	Trots att skuldstocken ökat sjönk räntekostnaderna en aning jämfört med i fjol, vilket berodde på den låga räntenivån 2015.

fi-fi	Valtionvelka, nimellisarvo, mrd. euroa ja velan suhde BKT:seen, % 13
sv-se	Statsskulden, nettovärde, md euro och skulden i förhållande till BNP i % 13

fi-fi	Valtiokonttorin hoitama budjettitalouden velka
sv-se	Budgetekonomins skuld som Statskontoret sköter

fi-fi	Valtionvelan rakenne*, milj. euroa
sv-se	Statsskuldens struktur*, mn euro

fi-fi	Pitkäaikainen velka
sv-se	Långfristig skuld

fi-fi	Lyhytaikainen velka
sv-se	Kortfristig skuld

fi-fi	Valtionvelka yhteensä
sv-se	Statsskulden totalt

fi-fi	Rahastotalous
sv-se	Fondekonomi

fi-fi	Liikelaitokset
sv-se	Affärsverken

fi-fi	* Valtionvelka sisältää Valtiokonttorin hoitamat budjettitalouden, rahastotalouden ja liikelaitosten lainat pl. emissiovoitot ja tappiot.
sv-se	* I statsskulden ingår de lån som Statskontoret sköter och som tagits upp för budgetekonomin, fondekonomin och affärsverken utom emissionsvinster och emissionsförluster.

fi-fi	Vuoden 2015 päättyessä 95 % velkakannasta oli pitkäaikaista ja 5 % lyhytaikaista.
sv-se	Vid utgången av 2015 var 95 % av skulderna långfristiga och 5 % kortfristiga.

fi-fi	Yleisö-obligaatiolainojen kanta vuoden lopussa oli 92,9 mrd. euroa, joka koostuu sarjaobligaatioista (82,5 mrd. euroa), tuotto-obligaatioista (8 milj. euroa) ja muista yleisöobligaatioista (10,4 mrd. euroa).
sv-se	Vid samma tidpunkt uppgick obligationslånen till allmänheten till 92,9 miljarder euro. Dessa innefattade serieobligationer (82,5 miljarder euro), avkastningsobligationer (8 miljoner euro) och övriga obligationer till allmänheten (10,4 miljarder euro).

fi-fi	Vuoden lopussa velkasitoumuskanta oli 5,2 mrd. euroa.
sv-se	I slutet av året utgjorde skuldförbindelserna 5,2 miljarder euro.

fi-fi	Valtion budjettitalouden velanhallinnan strategisena tavoitteena on lainantarpeen tyydyttäminen sekä velasta aiheutuvien pitkän aikavälin kustannusten minimointi hyväksyttäväksi arvioitavissa olevalla riskitasolla.
sv-se	Det strategiska målet med skuldhanteringen inom statens budgetekonomi är att tillgodose lånebehovet och att minimera de långsiktiga kostnaderna för skulderna på en risknivå som bedöms vara godtagbar.

fi-fi	Riskejä ovat korkoriski, rahoitusriski, luottoriski sekä toiminnalliset ja oikeudelliset riskit.
sv-se	Riskerna utgörs av ränterisker, finansieringsrisker, kreditrisker och operativa och juridiska risker.

fi-fi	Jälleenrahoitukseen liittyvien riskien välttämiseksi uudet lainat otetaan pääasiassa pitkäaikaisina lainoina siten, että velan jälleenrahoitus jakautuu mahdollisimman tasaisesti tuleville vuosille.
sv-se	För att undvika riskerna med omfinansiering är de nya lånen till största delen långfristiga lån för att omfinansieringen ska kunna fördelas så jämnt som möjligt över I statsskulden ingår de lån som Statskontoret sköter och som tagits upp för budgetekonomin, fondekonomin och affärsverken utom emissionsvinster och emissionsförluster. de kommande åren.

fi-fi	Pitkäaikaista lainanottoa puoltaa myös hyvästä luottoriskiluokituksesta johtuva valtion suhteellinen kustannusetu pitkäaikaisten joukkolainojen markkinoilla.
sv-se	För långfristig upplåning talar också statens relativa kostnadsfördel till följd av god riskklassificering på marknaden för långfristiga obligationer.

fi-fi	Suomen pitkäaikaisen lainanoton kustannus suhteessa markkinoilla yleisesti vertailukohtana käytettävään Saksan valtion kustannukseen laski v. 2015 keskimäärin noin 0,19 prosenttiyksikköön oltuaan likimain 0,22 prosenttiyksikköä v. 2014.
sv-se	Kostnaden för Finlands långfristiga upplåning i relation till tyska statens kostnad, som allmänt tillämpas som jämförelseobjekt, sjönk 2015 till i genomsnitt cirka 0,19 procentenheter efter att ha varit nära 0,22 procentenheter 2014.

fi-fi	Tämä tarkoittaa sitä, että keskimääräisesti Suomen valtion uudesta pitkäaikaisesta velasta maksama vuotuinen korkokustannus oli 0,19 prosenttiyksikköä Saksan valtion vastaavasta velasta maksamaa korkeampi.
sv-se	Det innebär att de årliga räntekostnaderna för finska statens nya långfristiga skuld i genomsnitt var 0,19 procentenheter högre än tyska statens kostnader för motsvarande skuld.

fi-fi	Saksan valtiota pidetään yleisesti Euroopassa velanoton parhaana vertailukohtana sen korkean luottoluokituksen ja hyvän likviditeetin vuoksi.
sv-se	Tyska staten anses allmänt i Europa som det bästa jämförelseobjektet i fråga om upplåning på grund av dess höga kreditbetyg och goda likviditet.

fi-fi	Velan keskimääräinen vuotuinen efektiivinen kustannus oli 1,5 % v. 2015 eli 0,2 % prosenttiyksikköä alempi kuin v. 2014.
sv-se	År 2015 var de effektiva kostnaderna för skulden i medeltal 1,5 %, det vill säga cirka 0,2 procentenheter lägre än 2014.

fi-fi	Velan kustannuksia pyritään minimoimaan pääasiassa velan korkoriskiaseman strategisella valinnalla.
sv-se	Kostnaderna för skulden ska minimeras huvudsakligen genom strategiska val av ränterisknivån för skulden.

fi-fi	Tällä tavoitellaan keskimäärin noin 150 milj. euron vuotuista kustannusvaikutusta.
sv-se	Därmed eftersträvas en genomsnittlig årlig kostnadseffekt på cirka 150 miljoner euro.

fi-fi	Valtiokonttorin arvion mukaan velan korkomenot olisivat olleet 2001–2015 noin 2,2 mrd. euroa suuremmat ilman velan korkoriskiaseman hallintaa.
sv-se	En bedömning från Statskontoret visar att ränteutgifterna för skulden för 2001–2015 hade varit 2,2 miljarder större utan hantering av ränterisken.

fi-fi	Kustannusvaikutus on ollut tavoitellun mukainen.
sv-se	Kostnadseffekten låg på den eftersträvade nivån.

fi-fi	Valtio laski liikkeeseen kaksi uutta viitelainaa, v. 2031 erääntyvää lainaa 3,0 mrd. euroa ja v. 2025 erääntyvää lainaa 3,0 mrd. euroa.
sv-se	Staten emitterade två nya benchmarklån, ett på 3,0 miljarder euro som förfaller 2031 och ett på 3,0 miljarder euro som förfaller 2025.

fi-fi	Lisäksi toteutettiin neljä huutokauppaa vuosina 2020, 2025, 2031 ja 2042 erääntyville lainoille yhteensä 2,8 mrd. euron arvosta.
sv-se	Vidare anordnades fyra extra auktioner på lån som förfaller 2020, 2025, 2031 och 2042 till ett värde av sammanlagt 2,8 miljarder euro.

fi-fi	Tähän sisältyi viitelainoja arvoltaan 185 milj. euroa, jotka laskettiin liikkeeseen Senaatti-kiinteistöjen lainatarvetta varten.
sv-se	Här ingick benchmarklån till ett värde av 185 miljoner euro som emitterades för Senatfastigheternas lånebehov.

fi-fi	Pitkäaikaista varainhankintaa täydennettiin muilla obligaatioilla yhteensä 2,0 mrd. euron arvosta.
sv-se	Den långfristiga medelsanskaffningen kompletterades med andra obligationer upp till ett värde av totalt 2,0 miljarder euro.

fi-fi	Lyhytaikaisia valtion velkasitoumuksia nostettiin 5,2 mrd. euroa.
sv-se	I kortfristiga statliga skuldförbindelser upptogs 5,2 miljarder euro.

fi-fi	Tähän sisältyi velkasitoumuksia arvoltaan 150 milj. euroa, jotka laskettiin liikkeeseen Senaatti-kiinteistöjä varten.
sv-se	Här ingick benchmarklån till ett värde av 150 miljoner euro som emitterades för Senatfastigheter.

fi-fi	Uudet valuuttamääräiset lainat on suojattu valuuttakurssiriskiä vastaan valuutanvaihtosopimuksilla.
sv-se	Nya valutalån är skyddade mot valutakursrisken genom avtal om valutaswap.

fi-fi	Valuuttamääräisiä lainoja ennen valuutanvaihtosopimuksia oli kertomusvuoden lopussa 18,3 mrd. euroa eli 18,4 % valtionvelasta.
sv-se	Valutalånen från tiden före avtalen om valutaswap uppgick i slutet av året till 18,3 miljarder euro, vilket är 18,4 % av statsskulden.

fi-fi	Valtiontalouden vastuut ja riskit
sv-se	Statsfinansiella exponeringar och risker

fi-fi	Valtiontalouden riskeiksi voidaan laajasti ottaen määritellä valtiontalouden tasapainoon tai rahoitusasemaan kielteisesti vaikuttavat poikkeamat talousarviota ja talousennustetta laadittaessa odotetusta kehityksestä.
sv-se	De statsfinansiella riskerna kan i vid bemärkelse definieras som avvikelser från den utveckling som man förväntat sig då man gjorde upp budgeten och den ekonomiska prognosen och som inverkar på statsfinansernas balans eller finansiella ställning på ett negativt sätt.

fi-fi	Riskejä ovat makrotaloudelliset shokit, valtion varallisuuteen ja velkaan sisältyvät markkinariskit ja muut riskit sekä valtion kannettavakseen ottamiin tai sen kannettaviksi muuten tuleviin ns. piileviin vastuisiin sisältyvät riskit.
sv-se	Riskerna orsakas av makroekonomiska chocker, marknadsrisker och övriga risker som hör samman med statens tillgångar och skulder samt det ekonomiska ansvar som staten tagit på sig eller som den annars får bära om statens eventualförpliktelser utlöses.

fi-fi	Makrotaloudelliseen kehitykseen liittyvää epävarmuutta tarkastellaan tämän kertomuksen talouden näkymiä koskevassa luvussa.
sv-se	Osäkerheten gällande makroekonomisk utveckling granskas i kapitlet som behandlar ekonomiska utsikter i denna berättelse.

fi-fi	Valtion ns. tase-eriin eli omistuksiin, saataviin ja velkaan liittyvistä markkina- ja luottoriskeistä on saatavilla rajoitetusti tietoa.
sv-se	Det finns endast begränsade uppgifter om de marknads- och kreditrisker som hänför sig till ägande, fordringar och skuld och som hör till statens så kallade balansposter.

fi-fi	Jäljempänä käsitellään valtion rahoitusvarallisuutta ja siinä tapahtuneita muutoksia.
sv-se	Nedan behandlas statens finansiella tillgångar och de ändringar som skett där.

fi-fi	Taseen ulkopuolisilla vastuilla tarkoitetaan tässä yhteydessä valtiontakuita, valtion takauksia, vaadittaessa maksettavia pääomavelvoitteita kansainvälisille rahoituslaitoksille sekä valtion muita sopimusvastuita.
sv-se	I detta sammanhang avses med exponeringar utanför balansräkningen avtalsbaserade statsgarantier, borgensförbindelser, åtagandet att betala infordringsbart kapital till internationella finansiella institut samt statens övriga avtalsansvar.

fi-fi	Lisäksi valtiolle voi tulla tosiasiallinen vastuu jonkin yhteiskunnan toiminnan jatkuvuuden turvaamisesta, vaikka laki tai sopimus ei siihen suoranaisesti valtiota velvoittaisikaan.
sv-se	Dessutom kan staten ha ett reellt ansvar att trygga kontinuiteten i någon funktion i samhället, även om staten inte direkt är förpliktad till detta genom lag eller avtal.

fi-fi	Valtion velkaan liittyvää korkoriskiä arvioidaan säännöllisesti.
sv-se	Ränterisken för statsskulden utvärderas kontinuerligt.

fi-fi	Viime vuoden lopun tilanteessa yleisen korkotason yhden prosenttiyksikön kertaluontoinen ja pysyvä nousu olisi lisännyt valtion korkomenoja 200 milj. euroa vuodelle 2016 budjetoidusta noin 1,5 mrd. eurosta.
sv-se	Såsom situationen var i slutet av 2015 hade en permanent engångshöjning av den allmänna räntenivån med en procentenhet ökat statens ränteutgifter med 200 miljoner euro från de cirka 1,5 miljarder euro som budgeterats för 2016.

fi-fi	Valtiota rasittavat takausten ja takuiden lisäksi kansainvälisille rahoituslaitoksille vaadittaessa maksettavat pääomavelvoitteet.
sv-se	Utöver garantier och säkerheter belastas staten av förpliktelser att betala infordringsbart kapital till internationella finansiella institut.

fi-fi	Merkittävin kansainväliselle rahoituslaitokselle vaadittaessa maksettava pääomavelvoite on valtiolle Euroopan vakausmekanismista (EVM) tehdyllä valtiosopimuksella otettu velvoite maksaa EVM:lle vaadittaessa 11,1 mrd. euroa pääomaa jo maksetun 1,44 mrd. euron lisäksi.
sv-se	Det största infordringsbara kapitalet för staten utgörs av den genom fördraget om Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) påtagna förpliktelsen att betala infordringsbart kapital på 11,1 miljarder euro till ESM utöver de 1,44 miljarder euro som redan betalats.

fi-fi	Lisäpääomaa maksetaan siinä tapauksessa, että pääomaa tarvitaan tappioiden kattamiseksi tai EVM:n maksukyvyttömyyden välttämiseksi.
sv-se	Tillskottskapital betalas i det fall att det behövs kapital för att täcka förluster eller för att undvika insolvens hos ESM.

fi-fi	Valtio on edellä mainittujen velvoitteiden lisäksi sitoutunut kansainvälisin sopimuksin osallistumaan mm. muualla kuin Suomessa tapahtuvan ydinvahingon korvaamiseen sekä päästötavoitteiden saavuttamiseen.
sv-se	Staten har utöver dessa åtaganden genom internationella konventioner och avtal förbundit sig att delta bland annat i ersättandet av atomskador som uppstått någon annanstans än i Finland samt i att uppnå utsläppsmålen.

fi-fi	Valtion sopimusvelvoitteista sekä niihin liittyvistä riskeistä ei ole kattavaa selvitystä.
sv-se	Det finns ingen täckande utredning om statens avtalsförpliktelser och de risker som de för med sig.

fi-fi	Valtion taloudelliset vastuut ‒ ja siten riskit ‒ voivat muodostua hajautetusti valtion (esim. talousarviotalous), muun julkisen talouden (esim. valtion rahastot, liikelaitokset, kunnat), yksityissektorin (esim. valtionyhtiöt) tai rahoitusmarkkinoiden (esim. pankkisektori) piirissä.14 Kaikkien taloudellisten riskien tunnistaminen ei kuitenkaan ole mahdollista.
sv-se	Statens finansiella åtaganden – och därmed risker – kan uppstå på olika håll inom staten (t.ex. budgetekonomin), övrig offentlig ekonomi (t.ex. statens fonder, affärsverken, kommunerna) den privata sektorn (t.ex. statsbolagen) eller finansmarknaden (t.ex. banksektorn).14 Det är dock inte möjligt att identifiera alla finansiella risker.

fi-fi	Taulukossa on koottu yhteen tiivistelmä valtion varoista ja tietyistä, määriteltävissä olevien vastuiden nimellisarvoista.
sv-se	I tabellen ingår en sammanfattning av statens tillgångar och av det nominella värdet för vissa definierbara åtaganden.

fi-fi	Vastuihin liittyvien riskien yksiselitteinen arviointi on vaikeaa, ja siksi tässä tarkastelussa on selkeyden vuoksi käytetty vastuiden nimellisarvoja.
sv-se	Det är svårt att göra en entydig bedömning av riskerna i samband med åtagandena, och därför används i denna granskning för tydlighetens skull de nominella värdena för åtagandena.

fi-fi	Tiedot valtion reaali- ja rahoitusvarallisuudesta perustuvat rahoitustilinpitoon.
sv-se	Uppgifterna om statens reala och finansiella förmögenhet baserar sig på finansräkenskaperna.

fi-fi	Rahoitusvarallisuuden osalta taulukossa on lisäksi kuvattu eräitä keskeisiä, julkisesti noteerattuja osakeomistuksia.
sv-se	När det gäller den finansiella förmögenheten presenteras i tabellen dessutom vissa viktiga, offentligt noterade aktieinnehav.

fi-fi	Näiden lisäksi valtio omistaa joko kokonaan tai on osaomistajana useissa muissa yrityksissä, joiden arvonmäärittely perustuu kirjanpitoarvoon.
sv-se	Utöver dessa äger staten eller är delägare i flera andra företag för vilka värderingen baserar sig på bokföringsvärdet.

fi-fi	Näistä merkittävämpiä ovat mm. VR-yhtymä Oy, Suomen Teollisuussijoitus Oy ja Patria Oy.
sv-se	Till de viktigaste hör bl.a. VR-Group Ab, Finlands Industriinvestering Ab och Patria Abp.

fi-fi	Vuonna 2008 valtion rahoitusomaisuus väheni yli 13 mrd. euroa eli yli 8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:seen ennen muuta osakekurssien alenemisen vuoksi.
sv-se	År 2008 minskade statens finansieringstillgångar med över 13 miljarder euro, dvs. med över 8 procentenheter i förhållande till BNP, framför allt på grund av lägre aktiekurser.

fi-fi	Myös v. 2011 rahoitusvarallisuus pieneni tuntuvasti.
sv-se	Också 2011 minskade den finansiella förmögenheten kännbart.

fi-fi	Vuoden 2011 jälkeen rahoitusomaisuus on kasvanut pörssikurssien nousun ansiosta.
sv-se	Efter 2011 har finansieringstillgångarna ökat till följd av stigande börskurser.

fi-fi	Valtio on saanut viime vuosina omistuksistaan osinkotuloja n. 1,2 mrd. euroa, mikä on n. 2,5 % valtion kaikista tilinpidon mukaisista tuloista.
sv-se	Staten har genom sitt ägande under de senaste åren fått utdelningsinkomster på cirka 1,2 miljarder euro, vilket motsvarar 2,5 % av statens bokföringsmässiga inkomster.

fi-fi	Huippuvuonna 2007 osinkotulojen osuus oli lähes 4 %.
sv-se	Under rekordåret 2007 var utdelningsinkomsternas andel nästan 4 %.

fi-fi	Omistusten myynti luonnollisesti vähentää osinkotulovirtaa pysyvästi.
sv-se	Försäljningen av egendom minskar naturligtvis vinstutdelningsflödet för gott.

fi-fi	Yhteenveto valtion vastuista ja riskeistä, mrd. euroa
sv-se	Sammanfattning av statens åtaganden och risker, md euro

fi-fi	Varat
sv-se	Tillgångar

fi-fi	Valtion reaalivarat
sv-se	Statens realtillgångar

fi-fi	% BKT:sta
sv-se	% av BNP

fi-fi	Valtion rahoitusvarallisuus
sv-se	Statens finansiella förmögenhet

fi-fi	— josta
sv-se	— varav

fi-fi	Valtion kassa
sv-se	Statskassan

fi-fi	Muut noteeratut osakeomistukset
sv-se	Övrigt noterat aktieinnehav

fi-fi	Asuntorahaston saamiset
sv-se	Bostadsfondens fordringar

fi-fi	Vastuut
sv-se	Åtaganden

fi-fi	Valtion velka
sv-se	Statsskulden

fi-fi	Kuntien velka
sv-se	Kommunernas skuld

fi-fi	Valtion takaukset
sv-se	Statsborgen

fi-fi	— Finnvera
sv-se	— Finnvera

fi-fi	— Opintolainat
sv-se	— Studielån

fi-fi	— ERVV
sv-se	— EFSF

fi-fi	— Suomen Pankki
sv-se	— Finlands Bank

fi-fi	— Valtion rahastot
sv-se	— Statliga fonder

fi-fi	— Muut
sv-se	— Övriga

fi-fi	Pääomavastuut15
sv-se	Kapitalåtaganden15

fi-fi	Muut vastuut16
sv-se	Övriga åtaganden16

fi-fi	— Talousarviotalous
sv-se	— Budgetekonomi

fi-fi	— Rahastotalous
sv-se	— Fondekonomi

fi-fi	-
sv-se	-

fi-fi	— Liikelaitokset
sv-se	— Affärsverken

fi-fi	Valtion vastuut, velan ja eläkevastuiden ohella, muodostuvat lähinnä takauksista, joiden nimellismäärä on kasvanut merkittävästi viime vuosina.
sv-se	Statens åtaganden omfattar förutom skulder och pensionsansvar främst borgensförbindelser vars nominella belopp har ökat märkbart under de senaste åren.

fi-fi	Erityisesti ovat nousseet Finnveran ja valtion rahastojen ‒ käytännössä valtion takaamien asuntolainojen takaukset.
sv-se	Särskilt Finnveras och de statliga fondernas borgensförbindelser ‒ i praktiken för bostadslån med statsborgen ‒ har ökat.

fi-fi	Tässä tarkasteltujen takausten nimellisarvo on kaksinkertaistunut muutamassa vuodessa ja on nyt n. 24 % suhteessa kokonaistuotantoon.
sv-se	Det nominella beloppet av de borgensförbindelser som granskas ovan har fördubblats på några år och är nu ca 24 % i förhållande till totalproduktionen.

fi-fi	Tämän lisäksi kansainvälisille rahoituslaitoksille vaadittaessa maksettavien pääomavastuiden määrä on moninkertaistunut lähinnä EU:n talouskriisin hoidon myötä.
sv-se	Dessutom har de infordringsbara kapitalåtagandena gentemot internationella finansiella institut mångdubblats närmast till följd av skötseln av den ekonomiska krisen i EU.

fi-fi	Niiden suhde kokonaistuotantoon on n. 9 %.
sv-se	Kapitalåtagandena motsvarar cirka 9 % av totalproduktionen.

fi-fi	Kansainvälisesti tarkasteltuna Suomen takaukset ovat korkealla tasolla.
sv-se	I internationellt perspektiv är Finlands borgensförbindelser på hög nivå.

fi-fi	Maiden välisten takausten nimellisarvojen vertailu on hankalaa mm. eri maiden erilaisten raportointikäytäntöjen vuoksi.
sv-se	En jämförelse av de nominella värdena för borgensförbindelser mellan länder är svår att göra, bl.a. på grund av olika rapporteringspraxis i olika länder.

fi-fi	Kuitenkin saatavilla olevan Eurostatin keräämän aineiston mukaan Suomen julkisen talouden takaukset suhteessa kokonaistuotantoon ovat EU-maista kolmanneksi korkeimmat.
sv-se	Enligt tillgängligt material från Eurostat är borgensförbindelserna inom Finlands offentliga finanser i förhållande till totalproduktionen dock de tredje högsta i EU-länderna.

fi-fi	Julkisen talouden toimintaan liittyvät riskit ovat yleensä tavalla tai toisella sidoksissa yleiseen taloudelliseen kehitykseen.
sv-se	Riskerna i samband med de offentliga finanserna är ofta på ett eller annat sätt bundna till den allmänna ekonomiska utvecklingen.

fi-fi	Poikkeuksellisen vaikeassa taloudellisessa tilanteessa julkisen talouden asema voi heikentyä samanaikaisesti usean eri tekijän vaikutuksesta.
sv-se	I ett exceptionellt svårt ekonomiskt läge kan de offentliga finanserna försvagas genom samtidig påverkan av flera olika

fi-fi	Makrokehitykseen, julkiseen velkaan, julkisen sektorin omistuksiin, myönnettyihin vientitakuisiin ja julkisen vallan muihin vastuisiin liittyvät riskit ovat keskenään korreloituneita.
sv-se	Riskerna i samband med makroutvecklingen, den offentliga skuldsättningen, den offentliga sektorns ägande, beviljade exportgarantier och övriga åtaganden inom den offentliga sektorn korrelerar med varandra.

fi-fi	Normaalin suhdannevaihtelun oloissa tyypillisesti vain osa riskeistä realisoituu.17
sv-se	Under normala konjunkturväxlingar realiseras vanligen bara en del av riskerna.17

fi-fi	Valtion vastuiden laukeamisesta aiheutuvat kustannukset voivat aiheuttaa merkittävän rasituksen kansantaloudelle.
sv-se	Kostnaderna för realisering av statens åtaganden kan utgöra en betydande börda för nationalekonomin.

fi-fi	Tämä korostaa valtion taloudellisten vastuiden huolellisen seurannan ja hallinnan tärkeyttä, etenkin nykyisissä epävakaan ulkoisen ympäristön oloissa.
sv-se	Detta accentuerar vikten av en noggrann övervakning och hantering av statens ekonomiska åtaganden, särskilt under rådande instabila förhållanden i den yttre omgivningen.

fi-fi	Euroalueen vakauden turvaamisen edellyttämät toimenpiteet 2015
sv-se	Åtgärder för att trygga stabiliteten på euroområdet 2015

fi-fi	Euroopan rahoitusvakausvälineestä (ERVV) myönnetyn Kreikan talouden toisen sopeutusohjelman toimeenpano keskeytyi joulukuussa 2014 ja sitä pidennettiin helmikuulle.
sv-se	Verkställandet av det andra anpassningsprogrammet för den grekiska ekonomin som beviljats av Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) avbröts i december 2014 och förlängdes till februari.

fi-fi	Tammikuussa 2015 pidettyjen parlamenttivaalien jälkeen aloittanut Kreikan uusi hallitus ei ollut valmis toteuttamaan ohjelmaa sovitun pidennyksen kuluessa ja sitä pidennettiin edelleen kesäkuun loppuun.
sv-se	Den nya grekiska regeringen som inledde sin verksamhet efter parlamentsvalet i januari 2015 var inte redo att genomföra programmet inom den avtalade förlängda tiden och det förlängdes ytterligare till slutet av juni.

fi-fi	Poliittisen epävakauden seurauksena Kreikka ajautui keväällä kassakriisiin, kun edellytyksiä rahoituksen saamiseksi Kansainvälisen valuuttarahasto IMF:n ja ERVV:n rahoitustukiohjelmasta ei ollut olemassa, eikä muitakaan ulkoisia rahoituslähteitä enää ollut.
sv-se	Som en konsekvens av den politiska instabiliteten drev Grekland i våras in i en kassakris när det inte fanns förutsättningar för finansiering från finansieringsstödsprogram från Internationella valutafonden IMF eller EFSF och det inte heller längre fanns andra finansieringskällor.

fi-fi	Epävarmuus johti myös kreikkalaisten pankkien kriisiytymiseen ja aiheutti koko maan pankkijärjestelmän romahdusvaaran.
sv-se	Osäkerheten ledde även till att de grekiska bankerna drevs i kris och vilket ledde till risken för att hela banksystemet skulle rasa.

fi-fi	Kreikka jätti kesällä hoitamatta erääntyneitä maksujaan kansainväliselle valuuttarahastolle.
sv-se	I somras skötte Grekland inte sina förfallna betalningar till internationella valutafonden.

fi-fi	Euroalueen maiden valtiovarainministerit ja päämiehet neuvottelivat kesällä lukuisia kertoja Kreikan tilanteen ratkaisemiseksi.
sv-se	Finansministrarna och statsöverhuvudena för länderna i euroområdet förhandlade flera gånger om hur situationen i Grekland skulle lösas.

fi-fi	Eurohuippukokous asetti heinäkuussa 2015 Kreikalle erityiset ennakkoehdot, ja Kreikan toteutettua sovitut ehdot ajallaan, sille myönnettiin elokuussa kolmas rahoitustukiohjelma Euroopan vakausmekanismista (EVM).
sv-se	Eurotoppmötet ställde i juli 2015 särskilda förhandsvillkor för Grekland, och när Grekland hade fullgjort de avtalade villkoren i tid beviljades det tredje finansieringsstödprogrammet från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) i augusti.

fi-fi	Ohjelman kesto on kolme vuotta ja enimmäiskoko 86 mrd. euroa.
sv-se	Programmet varar i tre år och högst 86 miljarder euro beviljas.

fi-fi	Kreikan ohjelman toteutus käynnistyi toden teolla vasta syyskuussa järjestettyjen parlamenttivaalien jälkeen.
sv-se	Verkställandet av Greklandsprogrammet inleddes på allvar först efter parlamentsvalet i september.

fi-fi	Kreikan toteutettua siltä edellytetyt toimenpiteet, sille maksettiin vuoden 2015 loppuun mennessä yhteensä 21,4 mrd. euroa.
sv-se	När Grekland hade genomfört de åtgärder som krävdes betalades totalt 21,4 miljarder euro ut till landet före slutet av 2015.

fi-fi	Kansainvälinen valuuttarahasto on laatinut tutkimuksen ehdollisten vastuiden laukeamisten julkiselle taloudelle aiheuttamista kustannuksista v. 1990–2014.
sv-se	Internationella valutafonden har utarbetat en undersökning av de kostnader som realiseringen av de villkorade åtagandena orsakat för den offentliga ekonomin åren 1990‒2014.

fi-fi	Tutkimukseen sisältyvä tietokanta kattaa 80 maata, ml. Suomen.
sv-se	Den databas som ingår i undersökningen omfattar 80 länder, inklusive Finland.

fi-fi	Tutkimuksen mukaan keskimääräinen julkiselle taloudelle aiheutuva kustannus vastuiden laukeamisesta on ollut 6 % / BKT.
sv-se	Enligt undersökningen har åtaganden som realiserats i genomsnitt orsakat kostnader för den offentliga ekonomin på 6 % / BNP.

fi-fi	Julkiselle taloudelle merkittävän (kustannus yli 0,2 % / BKT) ehdollisen vastuun laukeaminen keskimääräisessä maassa tapahtuu kerran 12 vuodessa ja 8,7 prosentin todennäköisyydellä minä tahansa vuonna.
sv-se	Ett för den offentliga ekonomin betydande villkorat åtagande (kostnad över 0,2 % / BNP) realiseras i ett genomsnittligt land en gång på 12 år och med 8,7 procents sannolikhet under ett visst år.

fi-fi	Suomen valtion taloudelliset sitoumukset, vastuut ja saatavat Euroopan talous- ja velkakriisiin liittyen
sv-se	Finska statens ekonomiska förbindelser, exponeringar och fordringar i anslutning till den ekonomiska krisen och skuldkrisen i Europa

fi-fi	Suomen valtio on osallistunut EU:n ja euroalueen talous- ja rahoitusvakautta tukeviin toimiin eri järjestelyjen kautta vuosina 2008–2015.
sv-se	År 2008–2015 har finska staten genom olika arrangemang deltagit i åtgärder som stöder den ekonomiska och finansiella stabiliseringen inom EU och euroområdet.

fi-fi	Järjestelyt on toteutettu osana yhteisesti sovittuja talouden sopeutusohjelmia, joihin liittyy rahoitustukea eri muodoissa.
sv-se	Arrangemangen har genomförts som en del av gemensamt avtalade ekonomiska anpassningsprogram som gäller finansiering i olika former.

fi-fi	Rahoitustuki on myönnetty sitä varten perustettujen instituutioiden kautta tai valtioiden kahdenvälisinä lainoina.
sv-se	Finansieringsstöd har beviljats via institutioner som har inrättats för ändamålet eller genom bilaterala lån mellan stater.

fi-fi	Euroalueen maille kohdistettu uusi rahoitustuki (kuten Kreikan kolmas rahoitustukiohjelma) toteutetaan ensisijaisesti Euroopan vakausmekanismin (EVM) kautta.
sv-se	Det nya finansieringsstöd som riktas till euroområdet (såsom det tredje finansieringsstödprogrammet till Grekland) genomförs i första hand via Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM).

fi-fi	Sen yksittäiset rahoitustukipäätökset eivät lisää Suomen valtion vastuita ja EVM:ssa pääoman korottamisesta päätetään erikseen.
sv-se	De enskilda beslut om finansieringsstöd som fattas där ökar inte finska statens exponeringar, och separata beslut fattas om höjning av ESM:s kapital.

fi-fi	Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV), Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin (ERVM), EU:n maksutaseavun ja IMF:n rahoitustuen kautta Suomen valtiolle syntyy epäsuoria (laskennallisia) vastuita.
sv-se	Indirekta (kalkylmässiga) exponeringar för finska staten uppstår genom Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF), Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) och EU:s betalningsbalansstöd och finansieringsstöd via IMF.

fi-fi	Eduskunta hyväksyy Suomen osallistumisen näiden instituutioiden toimintaan ja niiden kautta myönnettäviin tukiohjelmiin sovittujen päätöksentekomenettelyjen mukaan.
sv-se	Riksdagen godkänner Finlands deltagande i institutionernas verksamhet och de stödprogram som beviljas genom dem enligt överenskomna beslutsprocesser.

fi-fi	ERVV:stä ei Kreikan toisen ohjelman päätyttyä kesäkuussa 2015 voida enää maksaa rahoitustukea.
sv-se	Efter att det andra Greklandsprogrammet avslutades i juni 2015 kan finansieringsstöd inte längre betalas från EFSF.

fi-fi	Suomen kokonaisvastuut v. 2010 alkaneen eurokriisin hoidosta olivat vuoden 2015 lopussa noin 9,6 mrd. euroa.
sv-se	Finlands helhetsansvar för skötseln av eurokrisen som påbörjades 2010 var i slutet av 2015 cirka 9,6 miljarder euro.

fi-fi	Kahdenväliset lainat ovat tilinpäätöksessä valtion saatavia.
sv-se	De bilaterala lånen står som statens fordringar i bokslutet.

fi-fi	Vuoden 2015 lopussa valtiolla oli edelleen 1 mrd. euron edestä lainasaatavia Kreikan valtiolta (valtion tilinpäätöksen liite 6).
sv-se	I slutet av 2015 hade staten fortfarande en lånefordran på 1 miljard euro på grekiska staten (bilaga 6 i statens bokslut).

fi-fi	Vastuut muodostuvat väliaikaisen vakausmekanismin (Euroopan rahoitusvakausväline, ERVV) varainhankinnalle annetuista takauksista ja pysyvän vakausmekanismin (Euroopan vakausmekanismi, EVM) pääomituksesta.
sv-se	Exponeringarna utgörs av de borgensförbindelser som ställts för den interimistiska stabilitetsmekanismens (Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, EFSF) kapitalanskaffning och för den permanenta stabilitetsmekanismens (Europeiska stabilitetsmekanismen ESM) kapitalisering.

fi-fi	Vuonna 2015 euromaista Kreikalla ja Kyproksella oli käynnissä olevat rahoitustukiohjelmat.
sv-se	Av euroländerna hade Grekland och Cypern pågående finansieringsstödprogram 2015.

fi-fi	Kyproksen ohjelma päättyi maaliskuun lopussa 2016.
sv-se	Cyperns program upphörde i slutet av mars 2016.

fi-fi	Vuoden 2015 lopussa Suomen takausosuus ERVV:n varainhankintaohjelman käytössä olevasta määrästä oli korkoineen ja ylitakauksineen noin 6,23 mrd. euroa.
sv-se	I slutet av 2015 uppgick Finlands borgensandel av det belopp som är i användning inom EFSF:s finansieringsprogram inklusive räntor och överborgen till cirka 6,23 miljarder euro.

fi-fi	Tämä valtiontakaus on esitetty valtion tilinpäätöksen liitteessä 12.
sv-se	Denna borgensförbindelse presenteras i bilaga 12 till statens bokslut.

fi-fi	ERVM:n kautta myönnetystä tuesta Suomella on laskennallisia vastuita yhteensä noin 0,75 mrd. euroa.
sv-se	Av de stöd som beviljats via EFSM uppgår Finlands kalkylerade exponeringar till sammanlagt cirka 0,75 miljarder euro.

fi-fi	ERVM:n rahoitustuen kohdalla komissio kerää markkinoilta rahaa käyttäen Euroopan unionin budjettia vakuutena.
sv-se	När det gäller EFSM:s finansiella stöd samlar kommissionen in pengar på marknaden med Europeiska unionens budget.

fi-fi	Suomen laskennallinen osuus IMF:n eurovaltioille myöntämästä rahoitustuesta oli vuoden 2015 lopussa noin 0,23 mrd. euroa.
sv-se	Finlands kalkylerade andel av det finansiella stöd som IMF beviljat eurostater var i slutet av 2015 cirka 0,23 miljarder euro.

fi-fi	Lokakuusta 2012 alkaen EVM on ollut ensisijainen euroalueen kriisinhallintaväline.
sv-se	Från oktober 2012 har ESM varit det primära riskhanteringsverktyget inom euroområdet.

fi-fi	Suomi maksoi noin 1,44 mrd. euron osuutensa EVM:n maksetusta osakepääomasta lokakuussa 2012.
sv-se	Finland betalade sin andel på cirka 1,44 miljarder euro av ESM:s inbetalda aktiekapital i oktober 2012.

fi-fi	Maksettu pääomaosuus luetaan Suomen valtion omaisuuseräksi.
sv-se	Den betalda kapitalandelen räknas som den finska statens tillgångspost.

fi-fi	Tämän lisäksi EVM:n perustamisesta tehty sopimus velvoittaa Suomen valtion maksamaan EVM:lle vaadittaessa enintään 11,14 mrd. euroa pääomaa.
sv-se	Dessutom är finska staten genom fördraget om grundande av ESM förpliktad att betala infordringsbart kapital på högst 11,14 miljarder euro till ESM.

fi-fi	Lisäpääomaa maksetaan siinä tapauksessa, että pääomaa tarvitaan tappioiden kattamiseksi tai maksukyvyttömyyden välttämiseksi.
sv-se	Tillskottskapital betalas i det fall att det behövs kapital för att täcka förluster eller för att undvika insolvens hos ESM.

fi-fi	Vastuu EVM:lle vaadittaessa maksettavasta pääomasta on esitetty valtion tilinpäätöksen liitteessä 12.
sv-se	Förpliktelsen till ESM om infordringsbart kapital presenteras i bilaga 12 till statens bokslut.

fi-fi	Suomen saamien vakuuksien arvo oli vuoden 2015 lopussa noin 1,23 mrd. euroa.
sv-se	Värdet på Finlands säkerheter var vid utgången av 2015 cirka 1,23 miljarder euro.

fi-fi	Suomen valtio on saanut Kreikan toisen ohjelman ja Espanjan ohjelman osalta vakuudet, joiden määrät perustuvat ERVV:n tai EVM:n myöntämien lainojen määriin.
sv-se	När det gäller det andra stödprogrammet för Grekland och programmet för Spanien har finska staten fått säkerheter, vilkas belopp är baserade på de lånebelopp som EFSF och ESM beviljat.

fi-fi	Vakuus molemmista em. rahoitustukiohjelmista on vuoden 2015 loppuun mennessä saatu kokonaisuudessaan vakuussopimusten mukaisesti.
sv-se	Säkerheten för de båda finansiella stödprogrammen som nämns ovan har vid utgången av 2015 betalats i sin helhet i enlighet med säkerhetsavtalen.

fi-fi	Espanjan päättyneessä ohjelmassa vakuutta on kertynyt markkina-arvoltaan noin 299 milj. euroa ja Kreikan ohjelmassa noin 931 milj. euroa.
sv-se	I Spaniens avslutade program uppgick säkerheten till ett marknadsvärde av cirka 299 miljoner euro och i Greklands program till cirka 931 miljoner euro.

fi-fi	Euromääräisinä maksuina saadut vakuudet on sijoitettu korkean luottokelpoisuuden omaavien eurovaltioiden (Suomi, Hollanti ja Ranska) velkakirjoihin.
sv-se	De säkerheter som betalats i euro har placerats i obligationer i eurostater med hög kreditvärdighet (Finland, Holland och Frankrike).

fi-fi	Muihin saataviin ei sisälly vakuuksia.
sv-se	I de övriga fordringarna ingår inga säkerheter.

fi-fi	Suomen Pankki on osallistunut euroalueen kriisinhallintaan eurojärjestelmän osana ja raportoi riskeistään ja vastuistaan itsenäisesti.
sv-se	Finlands Bank har deltagit i euroområdets krishantering som en del av eurosystemet och rapporterar självständigt om sina risker och exponeringar.

fi-fi	Valtiovarainministeriö julkaisee selvityksen valtion sitoumuksista ja vastuista kaksi kertaa vuodessa joulukuun lopun ja kesäkuun lopun tilanteista.
sv-se	Finansministeriet publicerar en rapport om statens förbindelser och exponeringar två gånger om året om situationen i slutet av december och i slutet av juni.

fi-fi	Valtion yhtiöomistus
sv-se	Statens bolagsinnehav

fi-fi	Valtion yhtiöomistuksen päätöksenteko ja organisoituminen
sv-se	Statens bolagsinnehav – beslutsfattande och organisering

fi-fi	Valtionyhtiöiden ja valtion osakkuusyhtiöiden yleinen omistajapolitiikka, valtion yhtiöomistusta koskevien päätösten valmistelu ja eri ministeriöiden omistajaohjauksen käytäntöjen yhteensovittaminen kuuluvat valtioneuvoston kanslialle.
sv-se	Statsrådets kansli har hand om den allmänna ägarpolitiken för statsbolagen och statens holdingbolag, beredningen av beslut som rör statens bolagsinnehav och samordningen av de olika ministeriernas praxis för ägarstyrning.

fi-fi	Vuonna 2015 valtion omistajaohjauksesta vastasivat ministeri Sirpa Paatero ja toukokuusta 2015 lukien pääministeri Juha Sipilä.
sv-se	År 2015 var det först minister Sirpa Paatero som ansvarade för ägarstyrningen och från och med maj statsminister Juha Sipilä.

fi-fi	Vuoden 2015 lopussa valtio oli omistajana yhteensä 64 yhtiössä.
sv-se	I slutet av 2015 var staten ägare i sammanlagt 64 bolag.

fi-fi	Näistä 29 yhtiön omistajaohjaus kuului suoraan valtioneuvoston kanslialle, 12 pörssiyhtiön omistajaohjaus kuului valtioneuvoston kanslian toimialaan kuuluvalle erityistehtäväyhtiö Solidium Oy:lle ja 23 yhtiön omistajaohjaus kuului muille ministeriöille.
sv-se	Av dem hör 29 bolag direkt till statsrådets kanslis ägarstyrning. Specialuppgiftsbolaget Solidium Ab, som hör till statrådets kanslis verksamhetsområde, har hand om ägarstyrningen av 12 börsbolag. Ägarstyrningen av 23 bolag hör till andra ministerier.

fi-fi	Erityistehtäväyhtiöiden tunnuslukuja vuonna 2015
sv-se	Nyckeltal 2015 för bolagen med specialuppgifter

fi-fi	Liikevoitto, milj. euroa
sv-se	Rörelsevinst, mn euro

fi-fi	Henkilöstön määrä
sv-se	Personal

fi-fi	Investoinnit, milj. euroa
sv-se	Investeringar, mn euro

fi-fi	A-kruunu Oy
sv-se	A-kruunu Oy

fi-fi	YM
sv-se	MM

fi-fi	0,028
sv-se	0,028

fi-fi	Alko Oy
sv-se	Alko Ab

fi-fi	STM
sv-se	SHM

fi-fi	Baltic Connector Oy*
sv-se	Baltic Connector Oy*

fi-fi	TEM
sv-se	ANM

fi-fi	CSC ‒ Tieteen tietotekniikan keskus Oy
sv-se	CSC ‒ Tieteen tietotekniikan keskus Oy

fi-fi	OKM
sv-se	UKM

fi-fi	Finavia Oyj
sv-se	Finavia Abp

fi-fi	LVM
sv-se	KM

fi-fi	Fingrid Oyj
sv-se	Fingrid Abp

fi-fi	VM
sv-se	FM

fi-fi	Finnpilot Pilotage Oy
sv-se	Finnpilot Pilotage Ab

fi-fi	Finnvera Oyj
sv-se	Finnvera Abp

fi-fi	Finrail Oy
sv-se	Finrail Oy

fi-fi	VNK
sv-se	SRK

fi-fi	Gasonia Oy
sv-se	Gasonia Oy

fi-fi	-0,019
sv-se	-0,019

fi-fi	Governia Oy
sv-se	Governia Oy

fi-fi	Hansel Oy
sv-se	Hansel Ab

fi-fi	HAUS Kehittämiskeskus Oy- ja
sv-se	HAUS Kehittämiskeskus Oy- och

fi-fi	Hevosopisto Oy
sv-se	Hästinstitut Ab

fi-fi	9,278
sv-se	9,278

fi-fi	0,035
sv-se	0,035

fi-fi	5,301
sv-se	5,301

fi-fi	0,412
sv-se	0,412

fi-fi	Kuntarahoitus Oyj
sv-se	Kommunfinans Abp

fi-fi	Raha-automaattiyhdistys
sv-se	Penningautomatföreningen

fi-fi	Solidium Oy
sv-se	Solidium Ab

fi-fi	Suomen Ilmailuopisto Oy
sv-se	Suomen Ilmailuopisto Oy

fi-fi	Suomen Erillisverkot Oy
sv-se	Suomen Erillisverkot Oy

fi-fi	Suomen Teollisuussijoitus Oy (emoyhtiö)
sv-se	Finlands Industriinvestering Ab (moderbolag)

fi-fi	Suomen yliopistokiinteistöt Oy- ja
sv-se	Finlands Universitetsfastigheter Ab- och

fi-fi	Terrafame Group Oy
sv-se	Terrafame Group Oy

fi-fi	Teollisen Yhteistyön Rahasto Oy Finnfund
sv-se	Fonden för Industriellt samarbete Ab Finnfund

fi-fi	UM
sv-se	UM

fi-fi	Tietokarhu Oy
sv-se	Tietokarhu Oy

fi-fi	Veikkaus Oy
sv-se	Veikkaus Ab

fi-fi	Yleisradio Oy
sv-se	Rundradion Ab

fi-fi	* Ensimmäinen tilinpäätös 31.12.2016
sv-se	* Nytt bolag, vars första bokslut görs 31.12.2016

fi-fi	- ja Vahvistamaton
sv-se	- och Siffrorna är inte slutgiltiga

fi-fi	Valtion yhtiöomistuksen yhteiskunnallinen vaikuttavuus
sv-se	Samhällelig verkan av statens bolagsinnehav

fi-fi	Valtion yhtiöomistuksen ja omistajaohjauksen yhteiskunnallinen vaikuttavuus konkretisoituu hyvien omistajastrategioiden kautta, joilla pyritään tukemaan yhtiöiden kannattavaa kasvua ja omistaja-arvon nousua sekä erityistehtäväyhtiöissä yhteiskunnan toimivuuden kannalta keskeisten tavoitteiden tehokasta hoitamista.
sv-se	Den samhälleliga verkan av statens bolagsinnehav och ägarstyrning konkretiseras genom goda ägarstrategier som avser att stödja bolagens lönsamma tillväxt och tillväxt i ägarvärdet samt i fråga om specialuppgiftsbolagen stödja att de effektivt förverkligar sina mål som är centrala för att samhället ska fungera.

fi-fi	Valtioomisteisten yhtiöiden rahavirrat eri sidosryhmille ovat merkittäviä ja niillä on suoria ja välillisiä vaikutuksia yhteiskuntaan, talouskasvuun ja valtion talouden tasapainoon.
sv-se	De statsägda bolagens penningströmmar till olika intressentgrupper är ansenliga och har avsevärd direkt och indirekt verkan på samhället, den ekonomiska tillväxten och balansen i statsfinanserna.

fi-fi	Valtion pörssiomistusten markkina-arvo on 17 mrd. euroa.
sv-se	Marknadsvärdet av statens börsinnehav är 17 miljarder euro.

fi-fi	Valtio-omisteisten yhtiöiden markkina-arvo kokonaisuudessaan muodostaa noin 30 % Helsingin pörssin markkina-arvosta, joten valtion omistuksella on tärkeä merkitys pääomamarkkinoiden elinkelpoisuuden säilyttämisessä.
sv-se	De statsägda bolagens marknadsvärde i sin helhet utgör cirka 30 % av Helsingforsbörsens marknadsvärde. Statens innehav har därför stor betydelse för att bevara kapitalmarknadens livsduglighet.

fi-fi	Valtio-omisteiset yhtiöt työllistivät v. 2015 kokonaisuudessaan noin 209 000 henkilöä.
sv-se	År 2015 sysselsatte de statsägda bolagen sammantaget cirka 209 000 personer.

fi-fi	Vuonna 2015 valtio-omisteisten yhtiöiden investoinnit olivat 6,6 mrd. euroa.
sv-se	De statsägda bolagens investeringar var 6,6 miljarder euro 2015.

fi-fi	Yhtiöiden voitonjako vuoden 2015 tuloksista oli kokonaisuudessaan 5,1 mrd. euroa.
sv-se	Bolagens vinstutdelning av 2015 års resultat uppgick in sin helhet till 5,1 miljarder euro.

fi-fi	Vuoden 2015 lopussa valtion yhtiöomistuksen arvo kaupallisesti toimivissa yhtiöissä oli noin 20,9 mrd. euroa, josta pörssiomistusten osuus on 17,0 mrd. euroa.
sv-se	I slutet av 2015 var värdet av statens bolagsinnehav i kommersiella bolag cirka 20,9 miljarder euro, varav börsinnehavens andel var 17,0 miljarder.

fi-fi	Aikavälillä 2010–2015 valtion omistamien kaupallisesti toimivien yhtiöiden kokonaisarvon18 keskimääräinen vuosikasvu on ollut 2,8 % (CAGR).
sv-se	Under perioden 2010–2015 har de statsägda kommersiellt verksamma bolagens totala värde18 vuxit i genomsnitt med 2,8 % (CAGR) per år.

fi-fi	Bruttokansantuotteen keskimääräinen vuosimuutos on samalla tarkasteluperiodilla 2,1 %.
sv-se	Den årliga genomsnittliga förändringen av bruttonationalprodukten var 2,1 % under samma period.

fi-fi	Yritysten kasvun ja kehityksen tukeminen
sv-se	Stöd till företagen för tillväxt och utveckling

fi-fi	Valtion omistamana rahoittajana Finnvera Oyj suuntaa rahoitustaan edistämään yritysten kasvua ja kansainvälistymistä, korjaa yritysrahoituksessa ilmeneviä markkinapuutteita ja kehittää toimintaansa siten, että uusiin yritysrahoituksen haasteisiin voidaan vastata tehokkaasti ja nopeasti.
sv-se	I egenskap av statsägd finansiär beviljar Finnvera Abp finansiering för att stödja företagens tillväxt och internationalisering, korrigerar marknadsbrister i företagsfinansieringen och utvecklar sin verksamhet för att snabbt och effektivt kunna tillmötesgå nya utmaningar i företagsfinansieringen.

fi-fi	Finnvera parantaa ja monipuolistaa yritysten rahoitusmahdollisuuksia lainoin, takauksin, pääomasijoituksin ja vienninrahoituspalveluin.
sv-se	Finnvera förbättrar och breddar företagens finansieringsmöjligheter genom lån, borgen, kapitalplaceringar och exportfinansieringstjänster.

fi-fi	Finnvera myönsi v. 2015 rahoitusta pk-yrityksille ja EU:n pk-määritelmää suuremmille yrityksille kotimaassa yhteensä 1,1 mrd. euroa, mikä oli noin 11 % enem män kuin v. 2014.
sv-se	År 2015 beviljade Finnvera sammanlagt 1,1 miljarder euro i finansiering till små och medelstora företag och företag som var större än EU:s pk-definition i Finland, vilket var cirka 11 % mer än 2014.

fi-fi	18 Kokonaisarvossa huomioitu kumulatiiviset sijoitukset, kumulatiiviset osingot sekä kumulatiiviset myynnit.
sv-se	18 I totala värdet ingår kumulativa placeringar, kumulativ utdelning samt kumulativ försäljning.

fi-fi	Finnvera myötävaikutti rahoituksellaan yli 8 600 uuden työpaikan syntymiseen.
sv-se	Genom sin finansiering medverkade Finnvera till uppkomsten av över 8 600 nya arbetstillfällen.

fi-fi	Viennin rahoituksen takuutarjousten määrä v. 2015 nousi edellisvuodesta noin 30 prosentilla 6,6 mrd. euroon.
sv-se	Beloppet för finansiering av exportgarantier steg 2015 med cirka 30 % till 6,6 miljarder euro från året innan.

fi-fi	Suomen Teollisuussijoitus edistää suomalaisen pääomasijoitustoimialan markkinaehtoista kehitystä siten, että alalle syntyy uusia suomalaisiin kasvuyrityksiin sijoittavia pääomasijoitusrahastoja.
sv-se	Industriinvestering Ab främjar den finska kapitalinvesteringsbranschens utveckling på marknadsvillkor för att det ska uppkomma nya kapitalinvesteringsfonder som investerar i finska tillväxtföretag.

fi-fi	Teollisuussijoitus tekee rahastosijoituksia ja suoria sijoituksia kohdeyhtiöihin.
sv-se	Industriinvestering gör fondinvesteringar och direkta investeringar i målföretag.

fi-fi	Yhtiön sijoitustoiminta suunnataan korjaamaan pääomasijoitustoimialan rahoituksen tarjonnassa esiintyviä puutteita erityisesti myöhäisen venture-vaiheen rahoituksessa.
sv-se	Bolagets placeringsverksamhet fokuserar på att korrigera brister i kapitalinvesteringsbranschens utbud av finansiering, i synnerhet i fråga om finansiering i det sena venture-skedet.

fi-fi	Yhtiö teki vuoden aikana seitsemän uutta rahastosijoitusta yhteensä 67 milj. eurolla ja suoria sijoituksia 14 yritykseen yhteensä 26 milj. eurolla.
sv-se	Under året gjorde bolaget sju nya fondplaceringar för totalt 67 miljoner euro och direkta investeringar för totalt 26 miljoner euro i 14 företag.

fi-fi	Teollisuussijoituksen verkoston kautta kanavoitui kotimaisen pääoman lisäksi 113 milj. euroa ulkomaisia sijoituksia ja sijoitussitoumuksia suomalaisiin kohteisiin.
sv-se	Genom Industriinvesterings nätverk kanaliserades utöver inhemskt kapital också 113 miljoner euro i utländska investeringar och investeringsåtaganden till finska objekt.

fi-fi	Yhtiön hallinnoimat pääomasijoitukset olivat vuoden lopussa yhteensä 870 milj. euroa ja sen sijoituskohteena oli 91 rahastoa ja 53 suoraa kohdeyritystä.
sv-se	De av bolaget förvaltade kapitalinvesteringarna uppgick vid årets slut till totalt 870 miljoner euro och dess investeringsobjekt bestod av 91 fonder och 53 direkta målföretag.

fi-fi	Terrafame Group perustettiin helmikuussa 2015 osana valtion varautumista Talvivaara Sotkamon Oy:n konkurssipesää koskeviin järjestelyihin.
sv-se	Terrafame Group grundades i februari 2015 som ett led i statens förberedelser inför arrangemangen kring Talvivaara Sotkamo Oy:s konkursbo.

fi-fi	Terrafame Group Oy on Suomen valtion kokonaan omistama erityistehtäväyhtiö, jonka vastuulla on hallita valtion omistusta ja käyttää omistajavaltaa Terrafame Oy:ssä.
sv-se	Terrafame Group Oy är ett helägt statligt specialuppgiftsbolag som ansvarar för att förvalta statens innehav och utöva sin ägarmakt i Terrafame Oy.

fi-fi	Terrafame Groupin tehtävänä on hankkia Terrafameen yksityistä täydentävää rahoitusta, tukea kaivosyhtiön toiminnan vakauttamista ja kehittämistä sekä auttaa kaivosvesien puhdistukseen liittyvien uusien teknologisten ratkaisujen kehittämisessä.
sv-se	Terrafame Groups uppgift är att skaffa utomstående kompletterande finansiering, stödja en balansering och utveckling av gruvbolagets verksamhet samt bistå i att utveckla nya teknologiska lösningar i samband med rening av gruvvattnen.

fi-fi	Baltic Connector Oy perustettiin lokakuussa 2015.
sv-se	Baltic Connector Oy grundades i oktober 2015.

fi-fi	Yhtiö on valtion erityistehtäväyhtiö ja sen toimialana on toteuttaa Suomen ja Viron maakaasuverkot yhdistävä kaasunsiirtoputki sekä harjoittaa kaasun siirtoliiketoimintaa omistamassaan siirtoverkossa tai vuokrata omistamaansa kaasun siirtoverkkoa toisille siirtoverkonhaltijoille.
sv-se	Bolaget är ett statligt specialuppgiftsbolag och dess verksamhetsområde är att bygga den naturgasledning som ska förena naturgasnäten i Finland och Estland samt bedriva gasdistributionsverksamhet i sitt distributionsnät eller hyra ut sitt nät till andra innehavare av distributionsnät.

fi-fi	Baltic Connector Oy:n osakkeiden hallinta ja omistajaohjaus siirrettiin marraskuusta 2015 lukien valtioneuvoston kansliasta työ- ja elinkeinoministeriölle.
sv-se	Från och med november 2015 fördes aktiehanteringen och ägarstyrningen i Baltic Connector Oy över från statsrådets kansli till arbets- och näringsministeriet.

fi-fi	Baltic Connectorin operatiivinen toiminta käynnistyi loppuvuodesta 2015.
sv-se	Baltic Connectors operativa verksamhet inleddes i slutet av 2015.

fi-fi	Yhtiö allekirjoitti joulukuussa yhdessä Euroopan komission ja virolaisen Elering Gaas As:n kanssa yhteensä 5,4 milj. euron arvoisen sopimuksen Suomen ja Viron välisen kaasuputken suunnittelusta.
sv-se	I december undertecknade bolaget tillsammans med Europeiska kommissionen och det estniska Elering Gaas As ett avtal värt totalt 5,4 miljoner euro om planeringen av gasledningen mellan Finland och Estland.

fi-fi	Governia Oy on valtion täysin omistama yhtiö, jonka tehtävänä on omistaa ja kehittää kulloinkin omistuksessaan olevia listaamattomia yhtiöitä ja varallisuutta, sekä toteuttaa valtion tarkoitusperiä tukevia järjestelyjä.
sv-se	Governia Oy är ett helägt statlig bolag med uppgift att äga och utveckla de icke börsnoterade bolag och tillgångar som det för tillfället äger samt genomföra arrangemang som stödjer statens syften.

fi-fi	Yhtiö toimii valtion erityistehtäväyhtiönä, jonka vahvaa tasetta voidaan käyttää valtio-omisteisten yhtiöiden kehittämiseen ja omistuksellisiin erityisjärjestelyihin.
sv-se	Bolaget verkar som ett statligt specialuppgiftsbolag vars starka balansräkning kan användas till utveckling och ägarmässiga specialarrangemang av statsägda bolag.

fi-fi	Kuluttajapalvelut
sv-se	Konsumenttjänster

fi-fi	Alko Oy:n perustehtävänä on huolehtia sille alkoholilaissa yksinoikeudeksi säädetyn alkoholijuomien vähittäismyynnin harjoittamisesta.
sv-se	Alko Ab:s grundläggande uppgift är att enligt alkohollagen med ensamrätt bedriva detaljhandel med alkoholdrycker.

fi-fi	Järjestelyn tavoitteena on alkoholin kulutuksen aiheuttamien haittojen ehkäiseminen.
sv-se	Arrangemanget syftar till att förebygga de skador som alkoholkonsumtion medför.

fi-fi	Vuonna 2015 Alko Oy:n myynti laski vuoteen 2014 verrattuna 2,7 milj. litraa eli 2,8 %.
sv-se	År 2015 minskade Alko Ab:s försäljning från 2014 med 2,7 miljoner liter, det vill säga 2,8 %.

fi-fi	Vuoden 2015 lopussa Alkolla oli 351 myymälää.
sv-se	I slutet av 2015 hade Alko 351 affärer.

fi-fi	Myymäläverkostoa täydensivät 94 tilauspalvelupistettä.
sv-se	Affärsnätet kompletterades av 94 Alkoombud.

fi-fi	Alko Oy on toiminut sosiaali- ja terveysministeriön ohjaamassa Alkoholiohjelmassa jo vuodesta 2004 erityisesti alkoholin lapsille ja perheille aiheuttamien haittojen ehkäisemiseksi.
sv-se	Alko Ab har sedan 2004 verkat i Alkoholprogrammet i social- och hälsovårdsministeriets regi i synnerhet för att förebygga alkoholskador hos barn och familjer.

fi-fi	Raha-automaattiyhdistyksen tehtävänä on harjoittaa yksinoikeudella rahaautomaatti- ja kasinopelitoimintaa Suomessa.
sv-se	Penningautomatföreningens uppgift är att med ensamrätt bedriva penningautomat- och kasinospelsverksamhet i Finland.

fi-fi	Pelitoiminnan voitto käytetään valtion budjetin kautta terveyden ja sosiaalisen hyvinvoinnin edistämiseen.
sv-se	Vinsten av spelverksamheten används via statsbudgeten till att främja hälsa och social välfärd.

fi-fi	Rahaautomaattiyhdistyksen liikevaihto kasvoi 2,6 %.
sv-se	Penningautomatföreningens omsättning ökade med 2,6 %.

fi-fi	Tilikauden voitto kasvoi 13 milj. eurolla.
sv-se	Vinsten för räkenskapsperioden ökade med 13 miljoner euro.

fi-fi	Vuonna 2015 sosiaali ja terveysministeriö myönsi avustuksia Rahaautomaattiyhdistyksen tuotosta 309,3 milj. euroa 789 yleishyödylliselle yhteisölle ja säätiölle kaikkiaan 1 621 eri kohteeseen terveyttä ja sosiaalista hyvinvointia edistävään toimintaan.
sv-se	Av Penningautomatföreningens intäkter 2015 beviljade social- och hälsovårdsministeriet 309,3 miljoner i bidrag till 789 allmännyttiga samfund och stiftelser för totalt 1 621 olika verksamheter som främjar hälsa och social välfärd.

fi-fi	Avustuksia suunnattiin avustusstrategian mukaisesti hyvinvoinnin edistämisen ja järjestöjen toimintaedellytysten turvaamiseen, terveyttä ja sosiaalista hyvinvointia uhkaavien ongelmien ehkäisemiseen sekä ongelmia kohdanneiden kansalaisten ja perheiden auttamiseen.
sv-se	Bidragen fördelades i enlighet med bidragsstrategin till att trygga främjandet av välfärd och organisationernas verksamhetsförutsättningar, att förebygga problem som hotar hälsan och den sociala välfärden samt att hjälpa medborgare och familjer som drabbats av svårigheter.

fi-fi	Käytännössä tämä tarkoitti järjestöille esimerkiksi vapaaehtoistyön ja vertaistuen mahdollistamista.
sv-se	För organisationerna innebar det här i praktiken att de kunde erbjuda frivilligarbete och kamratstöd.

fi-fi	Valtiokonttorille osoitettiin 87 milj. euroa sotaveteraaneille.
sv-se	Statskontoret anvisade 87 miljoner euro till krigsveteranerna.

fi-fi	Lisäksi kohdistettiin 30 milj. euroa sotilasvammalain mukaisten avohuoltopalvelujen kustannusten korvaamiseen.
sv-se	Därutöver avdelades 30 miljoner euro till att ersätta kostnader för öppenvård i enlighet med lagen om skada, ådragen i militärtjänst.

fi-fi	Vuonna 2015 Veikkaus kasvatti myyntiään ja tulostaan maltillisesti.
sv-se	År 2015 utökade Veikkaus måttfullt sin försäljning och sitt resultat.

fi-fi	Veikkauksen edunsaajilleen kokonaisuudessaan luovuttama tulos kasvoi 3,2 %.
sv-se	Resultatet som Veikkaus i sin helhet överlät till sina förmånstagare ökade med 3,2 %.

fi-fi	Yhtiön taloudellinen tila, vakavaraisuus sekä maksuvalmius ovat erinomaisella tasolla.
sv-se	Bolagets ekonomiska tillstånd, soliditet samt solvens var på utomordentlig nivå.

fi-fi	Vuonna 2015 Veikkauksen suoran taloudellisen arvontuoton yhteiskunnalle voidaan laskea olevan kaikkiaan 671,7 milj. euroa.
sv-se	År 2015 kan Veikkaus konstateras ha gett samhället en direkt ekonomisk värdeavkastning på totalt 671,7 miljoner euro.

fi-fi	515,6 milj. euron tuloutuksen lisäksi yhtiö maksoi opetus- ja kulttuuriministeriölle aikaisemmilta vuosilta kertyneitä jakamattomia voittovaro- ja yhteensä 25,5 milj. euroa.
sv-se	Utöver intäktsföringen på 515,6 miljoner euro betalade bolaget till undervisnings- och kulturministeriet outdelade vinstmedel från tidigare år för sammanlagt 25,5 miljoner euro.

fi-fi	Lisäksi yhtiö maksoi valtiolle arpajaisveroa 107,2 milj. euroa sekä arvonlisäveroja 23,4 milj. euroa.
sv-se	Dessutom betalade bolaget staten 107,2 miljoner euro i lotteriskatt och 23,4 miljoner euro i mervärdesskatt.

fi-fi	Peli-integrointiyhtiö FRV Oy perustettiin marraskuussa 2015.
sv-se	Bolaget Peli-integrointiyhtiö FRV Oy grundades i november 2015.

fi-fi	Fintoto Oy:n, Veikkaus Oy:n ja Raha-automaattiyhdistyksen pelitoiminnot yhdistetään yhteen valtion kokonaan omistamaan rahapeliyhtiöön.
sv-se	Spelverksamheterna i Fintoto Oy, Veikkaus Ab och Penningautomatföreningen slås samman till ett enda statligt helägt penningspelsbolag.

fi-fi	Peli-integrointiyhtiö FRV Oy vastaa ja varmistaa operatiivisen yhteistyön edistymisestä sinä väliaikana, kunnes yhdistymistä koskeva lainsäädäntö tulee voimaan, arviolta tammikuussa 2017.
sv-se	Peli-integrointiyhtiö FRV Oy ansvarar för och säkerställer att det operativa samarbetet framskrider under övergångsperioden innan lagstiftningen om sammanslagningen träder i kraft, uppskattningsvis i januari 2017.

fi-fi	Nykyiset rahapeliyhteisöt jatkavat uuden lainsäädännön voimaantuloon saakka itsenäisinä rahapelitoimijoina.
sv-se	De nuvarande penningspelssamfunden fortsätter som självständiga penningspelsaktörer tills den nya lagstiftningen träder i kraft.

fi-fi	Vuonna 2015 Ylen tuottaman sisällön ja Ylen julkaisemien radio ja televisioohjelmien määrässä ei tapahtunut merkittäviä muutoksia.
sv-se	År 2015 skedde inga nämnvärda förändringar i volymen av det material som Rundradions producerade och antalet radio- och tv-program som bolaget sände.

fi-fi	Verkossa kävijämäärä jatkoi edelleen kasvua.
sv-se	På nätet fortsatte besökarna att öka.

fi-fi	Yle tavoitti päivittäin keskimäärin 72 % ja viikoittain 93 % suomalaisista.
sv-se	Yle nådde varje dag i medeltal 72 % och varje vecka 93 % av finländarna.

fi-fi	Yhtiön toiminta rahoitetaan Yle-verolla ja sillä on laissa säädettyjä julkisen palvelun tehtäviä.
sv-se	Bolagets verksamhet finansieras med rundradioskatten och det har lagstadgade public service-uppgifter.

fi-fi	Se esimerkiksi tekee ohjelmia ja tuottaa palveluja suomeksi, ruotsiksi sekä muun muassa saameksi, romaniksi ja viittomakielellä.
sv-se	Till exempel producerar Rundradion program och tjänster på finska och svenska samt bland annat på samiska, romani och teckenspråk.

fi-fi	Monipuolinen ohjelmatarjonta tv:ssä, radiossa ja verkossa on kaikkien suomalaisten saatavilla varallisuudesta ja asuinpaikasta riippumatta.
sv-se	Ett mångsidigt programutbud på tv, radio och nätet är tillgängligt för alla finländare oavsett förmögenhet eller bostadsort.

fi-fi	Katsauskaudella yhtiön tuotot olivat yhteensä 472,0 milj. euroa, jossa on vähennystä edelliseen vuoteen 1,1 %.
sv-se	Under översiktsperioden uppgick bolagets intäkter till sammanlagt 472,0 miljoner euro, vilket var 1,1 % mindre än året innan.

fi-fi	Yle-veron osuus kokonaistuotoista oli 97,8 % eli 461,8 milj. euroa.
sv-se	Rundradioskattens andel av totalintäkterna var 97,8 % det vill säga 461,8 miljoner euro.

fi-fi	Turvallisia liikenne- ja koulutuspalveluja
sv-se	Säkra trafik- och utbildningstjänster

fi-fi	Finavialle on asetettu erityistehtäviä liittyen lentoasemaverkoston ylläpitämiseen sekä valtion ilmailun tarvitsemien lentoasema- ja lennonvarmistuspalvelujen tuottamiseen.
sv-se	Finavia har tilldelats specialuppgifter som rör driften av nätet av flygplatser samt produktionen av de flygplats- och flygkontrolltjänster som statens flygtrafik behöver.

fi-fi	Huolimatta maailmantalouden epävarmuudesta sekä kotimaan taantumasta lentoliikenteen kysyntä kasvoi v. 2015.
sv-se	Trots osäkerheten i världsekonomin samt recessionen i Finland växte efterfrågan inom flygtrafiken 2015.

fi-fi	Vuoden 2015 matkustajamäärä kasvoi 2 % edellisestä vuodesta.
sv-se	Passagerarna ökade med 2 % från 2014.

fi-fi	Finavian lentoasemien kokonaismatkustajamäärä v. 2015 oli 20,1 milj. matkustajaa.
sv-se	Det totala antalet passagerare på Finavias flygplatser var 20,1 miljoner 2015.

fi-fi	Helsinki-Vantaan lentoaseman kokonaismatkustajamäärä ylsi uuteen ennätykseen v. 2015.
sv-se	Helsingfors-Vanda flygplats satte nytt passagerarrekord.

fi-fi	Edelliseen vuoteen verrattuna kasvu oli 3 %.
sv-se	Tillväxten var 3 % jämfört med året innan.

fi-fi	Kansainvälisen liikenteen hyvää kasvua tukivat lentoasemalta avatut uudet reitit.
sv-se	De nya rutterna som öppnades från Helsingfors-Vanda stödde den goda tillväxten i den internationella trafiken.

fi-fi	Ennusteiden mukaan kasvu vauhdittuu uusien mannertenväliseen liikenteeseen tarkoitettujen laajarunkokoneiden operoinnin alettua.
sv-se	Enligt prognoserna kommer tillväxten att få mera fart efter att de nya bredbukiga flygplanen avsedda för interkontinental trafik tas i bruk.

fi-fi	Finavia keskittyi v. 2015 strategiansa toteuttamisessa koko konsernin toiminnan tehokkuuden ja palvelutason parantamiseen.
sv-se	År 2015 fokuserade Finavia på att genomföra sin strategi för att förbättra effektiviten och servicenivån i hela koncernens verksamhet.

fi-fi	Toiminnan tehokkuus parani ja lentoasemien matkustajatyytyväisyys nousi.
sv-se	Verksamhetens effektivitet ökade och kundnöjdheten på flygplatserna steg.

fi-fi	Finavia panostaa digitaalisiin palveluihin asiakaspalvelun parantamiseksi ja tehokkuuden lisäämiseksi.
sv-se	Finavia satsar på digitala tjänster för att förbättra kundservicen och höja effektiviteten.

fi-fi	Maailman talousfoorumin kilpailukykyraportissa 2015–2016 Suomen lentoliikenneinfrastruktuuri arvioidaan laadultaan maailman yhdeksänneksi parhaaksi ohittaen esimerkiksi Norjan, Ruotsin, Saksan ja Tanskan.
sv-se	I konkurrenskraftsrapporten från Världsekonomiskt forum 2015–2016 bedöms kvaliteten på Finlands infrastruktur för flygtrafiken vara den nionde bästa i världen, bättre än till exempel Norges, Sveriges, Tysklands och Danmarks.

fi-fi	Finnpilot Pilotage Oy tuottaa luotsauspalvelua kaikilla luotsattavaksi merkityillä väylillä.
sv-se	Finnpilot Pilotage Ab tillhandahåller lotsningstjänster i alla de fartleder som har märkts ut för lotsning.

fi-fi	Vuoden 2015 aikana luotsattiin 23 996 kertaa ja luotsauksista kertyi 459 651 merimailia.
sv-se	Under 2015 företogs 23 996 lotsningar, inalles 459 651 sjömil.

fi-fi	Finnpilot Pilotage Oy on täyttänyt hyvin yhteiskunnallisen palvelutehtävänsä.
sv-se	Finnpilot Pilotage Ab har skött sin samhälleliga serviceuppgift väl.

fi-fi	Palvelutasotavoitteessa määriteltyjen odotusaikojen puitteissa suoritettiin 99,9 % kaikista luotsauksista.
sv-se	Av alla lotsningar genomfördes 99,9 % inom de väntetider som slagits fast i målet för servicenivå.

fi-fi	Luotsausprosessin aikana ei v. 2015 sattunut ympäristöön vaikuttavaa onnettomuutta.
sv-se	Under lotsningsprocessen skedde inga olyckor med miljöverkningar 2015.

fi-fi	Yhtiön toiminnassa ei muutenkaan tapahtunut ympäristöön vaikuttavia vahinkoja vuoden aikana.
sv-se	I bolagets verksamhet under året skedde inte annars heller några incidenter som skulle ha påverkat miljön.

fi-fi	Luotsausmaksuja korotettiin vuoden 2015 alusta noin 2 %.
sv-se	Lotsningsavgifterna höjdes med cirka 2 % från årsskiftet 2015.

fi-fi	Hevosopisto Oy pitää yllä Ypäjän Hevosopistoa, joka kouluttaa työelämään hevosalan ammattilaisia.
sv-se	Hästinstitut Ab driver Ypäjän Hevosopisto, som utbildar professionella för hästyrken på arbetsmarknaden.

fi-fi	Suomen valtio omistaa 25 % Hevosopisto Oy:n osakkeista.
sv-se	Finska staten äger 25 % av Hästinstitut Ab.

fi-fi	Hevosopisto on yleishyödyllinen osakeyhtiö, joka ei jaa osinkoa.
sv-se	Bolaget är ett allmännyttigt aktiebolag som inte betalar ut utdelning.

fi-fi	Suomen Ilmailuopisto on Porissa toimiva ammatillinen erikoisoppilaitos, joka kouluttaa ammattilentäjiä Suomen liikenneilmailun tarpeisiin.
sv-se	Suomen Ilmailuopisto är en yrkesinriktad specialläroinrättning i Björneborg, som utbildar yrkespiloter för trafikflygets behov i Finland.

fi-fi	Suomen Ilmailuopisto Oy:n osakkeista Suomen valtio omistaa 49,5 %.
sv-se	Finska staten äger 49,5 % av aktierna i Suomen Ilmailuopisto.

fi-fi	Yhtiön tavoitteena ei ole voiton tavoittelu vaan riittävän hyvä taloudellinen tulos, jolla toiminta voidaan turvata.
sv-se	Bolaget har inte något vinstsyfte utan strävar endast efter ett tillräckligt gott ekonomiskt resultat för att trygga verksamheten.

fi-fi	Mahdollinen voitto käytetään yhtiön toiminnan kehittämiseen.
sv-se	En eventuell vinst används till att utveckla verksamheten.

fi-fi	Yhtiö ei jaa osinkoa omistajilleen.
sv-se	Bolaget betalar inte ut utdelning till ägarna.

fi-fi	Rahoituksen pääosan muodostaa valtionosuus.
sv-se	Merparten av finansieringen består av statsandelen.

fi-fi	Tuottoja saadaan myös oppilasmaksuista ja asiakastuotoista.
sv-se	Även elevavgifterna och kundintäkterna ger bolaget intäkter.

fi-fi	Maksullisen palvelutoiminnan tuottoja rajoittaa periaate pidättäytyä tarjoamasta palveluja, joille löytyy Suomessa tarjontaa yksityisen sektorin puolelta.
sv-se	Intäkterna från den avgiftsbelagda servicen begränsas av principen att inte erbjuda sådana tjänster som i Finland finns att få i privata sektorn.

fi-fi	Yhtiöllä ei ole lähivuosina tarvetta suuriin investointeihin.
sv-se	Bolaget har inga stora investeringsbehov inom de närmaste åren.

fi-fi	Tietoverkko- ja teknologiakehitys
sv-se	Utvecklingen inom teknologi och datanät

fi-fi	Tietokarhu Oy vastaa verohallinnon tietojärjestelmien ylläpidosta ja kehittämisestä.
sv-se	Tietokarhu Oy ansvarar för underhåll och utveckling av skatteförvaltningens informationssystem.

fi-fi	Lukuisista järjestelmistä, monimutkaisesta ja muuttuvasta verotuslainsäädännöstä sekä suurista palveluvolyymeista huolimatta palvelujen käytettävyys ja laatutaso ovat säilyneet hyvällä tasolla.
sv-se	Trots att systemen är talrika, skattelagstiftningen komplicerad och föränderlig samt att servicevolymerna är stora har tjänsternas kundvänlighet och kvalitet hållit sig på en god nivå.

fi-fi	Yrityksen liikevaihdosta noin 96,5 % kertyi Verohallintoasiakkuudesta.
sv-se	Av företagets omsättning kom cirka 96,5 % från kundrelationen till Skatteförvaltningen.

fi-fi	Liikevaihto putosi edellisestä vuodesta, mikä johtui alentuneesta kysynnästä ja pienentyneestä nettomyynnistä.
sv-se	Omsättningen minskade jämfört med året innan, vilket berodde på en minskad efterfrågan och nettoförsäljning.

fi-fi	Suomen Erillisverkot -konserni turvaa yhteiskunnan kriittistä johtamista ja tietoyhteiskunnan palveluja kaikissa olosuhteissa.
sv-se	Koncernen Suomen Erillisverkots uppgift är att trygga den samhällskritiska ledningen och it-samhällets tjänster i alla förhållanden.

fi-fi	Erillisverkot tytäryrityksineen mahdollistaa asiakkailleen laadukkaan, luotettavan ja turvallisen tiedonkulun.
sv-se	Erillisverkot med dotterbolag möjliggör en högklassig, pålitlig och säker informationsförmedling för sina kunder.

fi-fi	Suomen Erillisverkot -konserniin kuuluu emoyhtiö Suomen Erillisverkot Oy ja sen kokonaan omistamat tytäryhtiöt Suomen Virveverkko Oy, VIRVE Tuotteet ja Palvelut Oy, Suomen Turvallisuusverkko Oy, Leijonaverkot Oy ja Johtotieto Oy.
sv-se	Koncernen Suomen Erillisverkot består av moderbolaget Suomen Erillisverkot Oy och dess helägda dotterbolag Suomen Virveverkko Oy, VIRVE Tuotteet ja Palvelut Oy, Suomen Turvallisuusverkko Oy, Leijonaverkot Oy och Johtotieto Oy.

fi-fi	CSC – Tieteen tietotekniikan keskus Oy kehittää, integroi ja tarjoaa ICT-palveluja tutkimuksen, opetushallinnon, valtion toimijoiden ja yritysten tarpeisiin.
sv-se	Bolaget CSC – Tieteen tietotekniikan keskus Oy integrerar och erbjuder IKT-tjänster för behov inom forskning och utbildningsförvaltningen samt hos statliga aktörer och företag.

fi-fi	Asiakkaita ovat opetus- ja kulttuuriministeriö, korkeakoulut, tutkimuslaitokset ja yritykset.
sv-se	Bolagets kunder är undervisnings- och kulturministeriet, högskolor, forskningsinstitut och företag.

fi-fi	Keskeisimmät CSC:n tehtävät ovat tieteen ja tietotekniikan asiantuntija-, ohjelmisto- ja tietopalvelut, kansalliset ja kansainväliset tietoliikenneyhteydet sekä tietokoneresurssien tarjoaminen suurteholaskentaan ja suurien tietomäärien tallentamiseen.
sv-se	CSC mest centrala uppgifter är expert-, program- och informationstjänster för vetenskap och datateknik, nationella och internationella teleförbindelser samt att tillhandahålla datorresurser då det behövs hög prestanda eller lagring av stora datamängder.

fi-fi	CSC tarjoaa palveluitaan toimialallaan omakustannusperiaatteella erityistehtävänsä mukaisesti voittoa tavoittelematta.
sv-se	CSC tillhandahåller tjänster i enlighet med sin specialuppgift enligt självkostnadsprincipen och utan vinstsyfte.

fi-fi	Tilikaudelle asetetut taloudelliset tavoitteet saavutettiin.
sv-se	De ekonomiska målen för räkenskapsperioden uppfylldes.

fi-fi	Vuonna 2015 yhtiön liikevaihto kasvoi edellisvuodesta 9,1 %.
sv-se	År 2015 ökade bolagets omsättning med 9,1 % jämfört med året innan.

fi-fi	Kasvua toivat erityisesti uudet liiketoiminnat ja laajentunut sopimuskanta.
sv-se	Tillväxten berodde särskilt på nya affärsverksamheter och ett breddat avtalsbestånd.

fi-fi	Tilikauden tulos oli hieman ennakoitua parempi.
sv-se	Resultatet för räkenskapsperioden var något bättre än väntat.

fi-fi	Yhtiön tutkimus- ja kehityskustannukset olivat v. 2015 noin 9,3 % (15 %) liikevaihdosta.
sv-se	Bolagets kostnader för forskning och utveckling var cirka 9,3 % (15 %) av omsättningen 2015.

fi-fi	Asuntotuotanto ja kiinteistönhallinta
sv-se	Bostadsproduktion och fastighetshantering

fi-fi	Kuntarahoitus on kuntien, Kevan ja valtion omistama rahoituslaitos, joka tarjoaa rahoituspalveluja kuntasektorille ja sosiaaliseen asuntotuotantoon.
sv-se	Kommunfinans är ett finansinstitut ägt av kommunerna, Keva och staten, som tillhandahåller finansieringstjänster för kommunsektorn och social bostadsproduktion.

fi-fi	Kuntarahoituksen tehtävä on varmistaa kaikissa markkinaolosuhteissa edullinen rahoitus kuntalaisten tarvitsemiin investointeihin.
sv-se	Kommunfinans uppgift är att i alla marknadslägen trygga en förmånlig finansiering av

fi-fi	Kuntarahoitus-konsernin liikevoitto oli 151,8 milj. euroa
sv-se	investeringar kommuninvånarna behöver.

fi-fi	v. 2015.
sv-se	Kommunfinans-koncernens rörelsevinst var 151,8 miljoner euro 2015.

fi-fi	Luotonannon kokonaismäärä kasvoi 20 088 milj. euroon.
sv-se	Kreditgivningen steg till sammanlagt 20 088 miljoner euro.

fi-fi	Tase oli vuoden 2015 lopussa 33,9 mrd. euroa.
sv-se	Balansräkningen var 33,9 miljarder euro i slutet av 2015.

fi-fi	Finanssivalvonta määritti Kuntarahoituksen kansallisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittäväksi luottolaitokseksi heinäkuussa 2015.
sv-se	I juli 2015 definierade Finansinspektionen Kommunfinans som ett betydande kreditinstitut för det nationella finansieringssystemet.

fi-fi	Yhtiö siirtyi vuoden 2016 alusta lähtien Finanssivalvonnan alaisuudesta Euroopan keskuspankin (EKP) valvontaan.
sv-se	Bolaget var tidigare underställt Finansinspektionen men från början av 2016 tog Europeiska centralbanken över tillsynen av det.

fi-fi	Valtion omistusosuus Kuntarahoituksesta on 16 %.
sv-se	Staten äger 16 % av Kommunfinans.

fi-fi	A-Kruunu rakennuttaa Helsinkiin ja lähikuntiin valtion tukemia vuokra-asuntoja.
sv-se	A-Kruunu låter bygga statsstödda hyresbostäder i Helsingfors och närliggande kommuner.

fi-fi	Vuonna 2015 A-Kruunu aloitti 248 asunnon rakentamisen Hyvinkäälle, Järvenpäähän, Kirkkonummelle ja Mäntsälään.
sv-se	År 2015 påbörjade A-Kruunu bygget av 248 bostäder i Hyvinge, Träskända, Kyrkslätt och Mäntsälä.

fi-fi	Tämän lisäksi yhtiö käynnisti 566 asunnon suunnittelun ja pyrki aktiivisesti hankkimaan uusia tontteja.
sv-se	Dessutom inledde bolaget planeringen av 566 bostäder och strävade aktivt efter att skaffa nya tomter.

fi-fi	Yhtiöllä oli vuoden lopussa omistuksessaan 211 asuntoa, joista pääosa oli Helsingissä.
sv-se	Vid årets slut ägde bolaget 211 bostäder, merparten i Helsingfors.

fi-fi	Yhtiön koko osakekanta on valtion omistuksessa.
sv-se	Staten äger hela aktiestocken i bolaget.

fi-fi	Valtion yhteispalvelut
sv-se	Statens gemensamma tjänster

fi-fi	HAUS Kehittämiskeskus Oy on valtion omistama koulutus, kehittämis- ja valmennuspalveluita tuottava inhouse-yhtiö. Valtiovarainministeriö käynnisti v. 2015 selvityksen HAUS Kehittämiskeskus Oy:n asemasta ja tehtävistä sekä kehittämisvaihtoehdoista toiminnan uudistamiselle.
sv-se	HAUS Kehittämiskeskus Oy är ett statsägt inhouse-bolag som tillhandahåller utbildnings-, utvecklings- och coachingtjänster, År 2015 inledde finansministeriet en utredning om HAUS kehittämiskeskus Oy:s ställning och uppgifter samt om utvecklingsalternativen för att uppdatera verksamheten.

fi-fi	Hansel Oy on valtion yhteishankintayksikkö, joka kilpailuttaa tuotteista ja palveluista puitejärjestelyitä sekä tarjoaa hankintojen asiantuntijapalveluita.
sv-se	Hansel Ab är statens upphandlingsenhet som erbjuder ramavtal med färdigt konkurrensutsatta produkter och tjänster samt tillhandahåller experttjänster inom upphandling.

fi-fi	Toiminta rahoitetaan sopimustoimittajilta ja asiakkailta perittävällä palvelumaksulla, joka perustuu tehtyihin hankintoihin.
sv-se	Verksamheten finansieras med serviceavgifter som tas ut av avtalsleverantörer och kunder och som baserar sig på gjorda upphandlingar.

fi-fi	Kaupallisesti toimivien yhtiöiden yhteiskunnallinen vaikuttavuus
sv-se	Samhällelig verkan av de kommersiella bolagen

fi-fi	Gasum tuo Suomeen maakaasua ja jalostaa biokaasua sekä siirtää ja toimittaa niitä energiantuotantoon, teollisuudelle, kotitalouksille ja maa- ja meriliikenteeseen.
sv-se	Gasum importerar naturgas till Finland och förädlar biogas samt överför och distribuerar dem till energiproduktion, industri, hushåll och land- och sjötrafik.

fi-fi	Suomen valtio osti kaikki PJSC Gazpromin hallussa olleet kaasuyhtiö Gasum Oy:n osakkeet.
sv-se	Finska staten köpte samtliga aktier i gasbolaget Gasum AB som innehades av PJSC Gazprom.

fi-fi	Gazpromin omistus oli 25 % Gasumin osakkeista.
sv-se	Gazproms innehav var 25 %.

fi-fi	Kaupan seurauksena Gasumista tuli Suomen valtion täysin omistama kotimainen yhtiö.
sv-se	Till följd av affären blev Gasum ett av finska staten helägt inhemskt bolag.

fi-fi	Kauppahinta oli 251,3 milj. euroa.
sv-se	Köpesumman var 251,3 miljoner euro.

fi-fi	Valtion päätökseen ostaa Gasumin osakkeet vaikutti keskeisesti se, että kaasulla eri muodoissaan on tärkeä rooli osana suomalaista energiakokonaisuutta ja mahdollistaa kustannustehokkaan siirtymisen kohti hiilineutraalia yhteiskuntaa.
sv-se	En viktig faktor som påverkade statens beslut att köpa Gazum-aktierna var att gasen i sina olika former spelar en viktig roll i den finska energihelheten och möjliggör en kostnadseffektiv övergång till ett kolneutralt samhälle.

fi-fi	Valtion erityistehtäväyhtiö Solidium Oy:n roolia arvioinut virkamiestyöryhmä luovutti toukokuussa raporttinsa.
sv-se	Den tjänstemannaarbetsgrupp som utvärderat det statliga specialuppgiftsbolaget Solidium Oy:s roll lämnade sin rapport i maj.

fi-fi	Työryhmä arvioi raportissaan valtion omistajaintressin näkökulmasta Solidiumin nykymuotoisten toimintatapojen vahvuuksia ja heikkouksia sekä esitti toimenpide-ehdotuksia.
sv-se	I den bedömde arbetsgruppen ur det statliga ägarintressets perspektiv för- och nackdelarna i Solidiums nuvarande förfaranden samt lade fram åtgärdsförslag.

fi-fi	Raportissa tarkasteltiin Solidiumin omistusten kehitystä, vuosittaisia tuloutuksia valtiolle ja Solidiumin asemaa valtion päätöksenteossa.
sv-se	Rapporten behandlade utvecklingen av innehaven i Solidium, de årliga intäktsföringarna till staten och Solidiums roll i statens beslutsfattande.

fi-fi	Siinä tarkasteltiin myös Solidiumin kykyä tuottaa lisäarvoa kohdeyhtiössä, sen resursseja ja tehokkuutta sekä yhtiöomistussalkun kansallista merkittävyyttä.
sv-se	Den gick också igenom Solidiums förmåga att generera mervärde i målbolaget, dess resurser och effektivitet samt den nationella betydelsen av portföljen av bolagsinnehav.

fi-fi	Cinia vastaa verkkoyhteyden rakentamisesta Suomesta Saksaan (merikaapelihanke SeaLion).
sv-se	Cinia ansvarar för att bygga en nätförbindelse från Finland till Tyskland (sjökabelprojektet SeaLion).

fi-fi	Cinian tehtävänä on auttaa yrityksiä synnyttämään innovaatioita, jotka rakentavat digitaalista yhteiskuntaa; kehittämään terveydenhuollon, koulutuksen, liikenteen valvonnan ja muiden kriittisten palvelualojen toimintoja.
sv-se	Cinias uppgift är att hjälpa företagen att ta fram innovationer som bygger det digitala samhället; att utveckla funktionerna i hälsovården, utbildningen, trafikövervakningen och andra kritiska servicesektorer.

fi-fi	Cinia-konserniin yhdistettiin vuoden 2015 alusta Corenet Oy:n liiketoiminnat.
sv-se	I början av 2015 slogs Corenet Oy:s affärsverksamheter samman med Cinia-koncernen.

fi-fi	Markkinaehtoisesti toimivien yhtiöiden taloudellinen kehitys
sv-se	Den ekonomiska utvecklingen i bolagen som fungerar kommersiellt

fi-fi	Valtioneuvoston kanslian omistajaohjauksessa toimivat yhtiöt
sv-se	Bolagen som verkar under statsrådets kanslis ägarstyrning

fi-fi	Pörssisalkun kehitys
sv-se	Utvecklingen av portföljen av börsbolag

fi-fi	Valtion suoraan omistaman pörssisalkun markkina-arvo jäi v. 2015 yleisestä markkinakehityksestä.
sv-se	Marknadsvärdet av statens direkta innehav i börsbolag var sämre än den allmänna utvecklingen på marknaden 2015.

fi-fi	Salkun markkina-arvo laski 5,9 % Helsingin pörssin yleisindeksin noustua 10,8 %.
sv-se	Portföljens marknadsvärde sjönk med 5,9 % då generalindex på Helsinforsbörsen steg med 10,8 %.

fi-fi	Salkun kokonaistuotto tarkastelukaudella oli -0,5 % Helsingin pörssin tuottoindeksin noustua 14,9 %.
sv-se	Portföljens totalavkastning under översiktsperioden var -0,5 % då avkastningsindex på Helsingforsbörsen steg med 14,9 %.

fi-fi	Valtion suoraan omistaman pörssisalkun arvoa painoi Fortumin osakekurssin heikko kehitys, joka alitti myös vertailuindeksin kehityksen.
sv-se	Värdet av portföljen med statens direkta innehav drogs ner av den svaga utvecklingen av Fortums aktiekurs, som också underskred referensindex.

fi-fi	Finnairin ja Nesteen osakekurssit sen sijaan kehittyivät positiivisesti ja myös vertailuindeksejään paremmin.
sv-se	För Finnairs och Nestes aktiekurser var utvecklingen däremot positiv och även bättre än deras referensindex.

fi-fi	Solidiumin osakesalkun tuotto vuodelta 2015 oli 6,3 %. Tuotto jäi vertailuindeksin (OMX Helsinki Cap GI) tuotosta, joka oli 10,6 %.
sv-se	Avkastningen av Solidiums aktieportfölj var 6,3 % år 2015, och blev lägre än referensindex (OMX Helsinki Cap GI) som var 10,6 %.

fi-fi	Parhaiten tuottivat Elisa, Tieto ja Sampo, kun taas SSAB:n, Outotecin ja Outokummun kehitys oli heikointa.
sv-se	Den bästa avkastningen noterades för Elisa, Tieto och Sampo medan utvecklingen för SSAB, Outotec och Outokumpu var svag.

fi-fi	Valtion pörssiomistusten markkina-arvo on kehittynyt viiden vuoden periodilla seuraavan taulukon mukaisesti.
sv-se	Markandsvärdet av statens innehav i börsbolag har under de fem senaste åren utvecklats så som tabellen nedan visar.

fi-fi	Valtion suoraan omistaman pörssisalkun vuotuinen tuotto tarkastelujaksolla on 2,1 % ja Solidiumin salkun 4,3 %.
sv-se	Den årliga avkastningen av portföljen med statens direkta innehav var 2,1 % under översiktsperioden och av Solidiums aktieportfölj 4,3 %.

fi-fi	Valtion pörssiomistuksen markkina-arvo, milj. euroa
sv-se	Marknadsvärdet av statens innehav i börsbolag, mn euro

fi-fi	Finnair
sv-se	Finnair

fi-fi	Fortum
sv-se	Fortum

fi-fi	Neste
sv-se	Neste

fi-fi	Solidiumin osakeomistus
sv-se	Solidiums innehav

fi-fi	Taloudellinen kehitys
sv-se	Ekonomisk utveckling

fi-fi	Valtio-omistajan tavoitteena on yhtiöiden kehittäminen ja omistaja-arvon kasvun tukeminen.
sv-se	Den statliga ägarens mål är att utveckla bolagen och stödja tillväxt i ägarvärdet.

fi-fi	Omistaja tavoittelee omistamissaan yhtiöissä kannattavaa kasvua ja kasvavaa sijoitetun pääoman tuottoa.
sv-se	I sina bolagsinnehav eftersträvar ägaren en lönsam tillväxt och växande avkastning på det placerade kapitalet.

fi-fi	Erittäin haastava markkinatilanne sekä kotimarkkinoilla että kansainvälisesti loi edelleen haasteita useiden valtio-omisteisten yhtiöiden kasvuun ja tuloskehitykseen.
sv-se	Det ytterst svåra marknadsläget på både den inhemska och internationella marknaden innebar fortsatta utmaningar för många statsägda bolags tillväxt och resultatutveckling.

fi-fi	Salkun yhtiöiden yhteenlaskettu liikevaihto jatkoikin laskusuuntaisena v. 2015. Salkun yhtiöiden yhteenlaskettu liikevaihto laski 23,1 mrd. euroon edelliskauden 28,6 mrd. eurosta.
sv-se	Den sammanlagda omsättningen i bolagen i portföljen fortsatte att minska 2015: den gick ner till 23,1 miljarder euro från 28,6 miljarder under föregående period.

fi-fi	Fortumin sähkönsiirtoliiketoiminnan myyntivoitto vaikutti merkittävästi yhtiöiden raportoidun yhteenlasketun liikevoiton nousuun 5,5 (3,7) mrd. euroon.
sv-se	Vinsten av försäljningen av Fortums elöverföringsverksamhet hade en betydande inverkan på att bolagens rapporterade sammanlagda rörelsevinst steg till 5,5 (3,7) miljarder euro.

fi-fi	Kertaerillä oikaistu liikevoitto oli 2,0 (1,9) mrd. euroa, mikä kertoo yhtiöiden kyvystä operatiivisen liiketoiminnan tehostamiseen haastavassa markkinatilanteessa.
sv-se	Rörelsevinsten som justerats med engångsposter var 2,0 (1,9) miljarder euro, vilket visar på bolagens förmåga att effektivera sin operativa verksamhet i en svår marknadssituation.

fi-fi	Listaamattomien yhtiöiden osalta yhteenlaskettu liikevaihto jatkoi niin ikään laskusuuntaisena.
sv-se	Även för de icke börsnoterade bolagen fortsatte den sammanlagda omsättningen att minska.

fi-fi	Yhteenlaskettu liikevaihto laski 5,9 (6,5) mrd. euroon (-10 %).
sv-se	Den gick ner till 5,9 (6,5) miljarder euro (-10 %).

fi-fi	Yhteenlaskettu liikevoitto nousi 0,4 (0,2) mrd. euroon.
sv-se	Den sammanlagda rörelsevinsten ökade till 0,4 (0,2) miljarder euro.

fi-fi	Kertaerillä oikaistu liikevoitto kuitenkin laski edellisvuodesta 0,26 (0,3) mrd. euroon.
sv-se	Rörelsevinsten justerad med engångsposter gick dock ner till 0,26 (0,3) miljarder euro från året innan.

fi-fi	Salkun keskimääräinen sijoitetun pääoman tuotto nousi 18 (13) prosenttiin, johon niin ikään vaikutti pääasiassa Fortumin sähkönsiirtoliiketoiminnan myyntivoitto.
sv-se	Portföljens genomsnittliga avkastning på det sysselsatta kapitalet steg till 18 (13) %, som även den påverkades till största delen av vinsten av försäljningen av Fortums elöverföringsverksamhet.

fi-fi	Listaamattomien yhtiöiden keskimääräinen sijoitetun pääoman tuotto oli 7 (5) %.
sv-se	Den genomsnittliga avkastningen på det sysselsatta kapitalet i icke börsnoterade bolag var 7 (5) %.

fi-fi	Vuoden 2015 lopussa yhtiöiden keskimääräinen omavaraisuusaste oli 55 (48) %.
sv-se	I slutet av 2015 var bolagens genomsnittliga soliditet 55 (48) %.

fi-fi	Listaamattomien yhtiöiden keskimääräinen omavaraisuusaste oli hieman alempi 51 (49) %.
sv-se	För de icke börsnoterade bolagen var den något lägre, 51 (49) %.

fi-fi	Valtiovarainministeriön alaiset kaupalliset yhtiöt
sv-se	Kommersiella bolag som är underställda finansministeriet

fi-fi	Fingrid Oyj on Suomen kantaverkkoyhtiö, joka vastaa sähkönsiirrosta kantaverkossa.
sv-se	Fingrid Abp är Finlands stamnätsbolag som ansvarar för elöverföringen i stamnätet.

fi-fi	Yhtiö huolehtii sähkönsiirron ulkomaanyhteyksistä ja edistää sähkömarkkinoiden toimintaa pitämällä siirtoyhteydet sopivina eri maiden välillä.
sv-se	Bolaget sköter elöverföringens utlandsförbindelser och främjar elmarknadens funktion genom att upprätthålla lämpliga överföringsförbindelser mellan olika länder.

fi-fi	Yhtiö vastaa yhteiskunnan kannalta kriittisen perusinfrastruktuurin toimivuudesta.
sv-se	Bolaget ansvarar för att den för samhället kritiska grundläggande infrastrukturen fungerar.

fi-fi	Yhtiön vuosi 2015 oli toiminnallisesti ja taloudellisesti erittäin hyvä.
sv-se	År 2015 var både operativt och ekonomiskt mycket gott för bolaget.

fi-fi	Yhtiön talouskehitys oli vahva. Yhtiö on myös investoinut merkittävästi viime vuosina.
sv-se	Den ekonomiska utvecklingen var stark och bolaget har också gjort betydande investeringar under de senaste åren.

fi-fi	Yhtiön kansainvälinen luottoluokitus (A+/S&P) on parhaita Suomessa.
sv-se	Bolagets internationella kreditbetyg (A+/S&P) hör till de bästa i Finland.

fi-fi	Kuudentoista eurooppalaisen maan vertailussa yhtiön kantaverkkohinnoittelu oli toiseksi edullisin.
sv-se	I en jämförelse mellan sexton länder i Europa hade Fingrid den näst förmånligaste stamnätsprissättningen.

fi-fi	Valtio myi 33 prosentin omistusosuutensa Helsingin yliopistokiinteistöt Oy:stä sekä Aalto yliopistokiinteistöt Oy:stä markkinahintaan yliopistoille.
sv-se	Staten sålde sitt innehav på 33 % i Helsingfors Universitetsfastigheter Ab samt Aalto Universitetsfastigheter Ab till universiteten till marknadspris.

fi-fi	Suomen Yliopistokiinteistöt Oy jäi valtion osittaiseen omistukseen 33 prosentin osuudella.
sv-se	Staten behöll ett delinnehav på 33 % i Finlands Universitetsfastigheter Ab.

fi-fi	Yhtiö on valtion kannalta lähinnä finanssisijoitus.
sv-se	Ur statens synvinkel är bolaget främst en finansplacering.

fi-fi	Suomen Yliopistokiinteistöt Oy on panostanut vahvasti oppimis- ja kampusympäristöjen kehittämiseen ja tilariskin hallintaan.
sv-se	Finlands Universitetsfastigheter har satsat kraftigt på att utveckla läro- och campusmiljöerna och hantera lokalrisken.

fi-fi	Yhtiö on kehittänyt kiinteistöjä entistä energiatehokkaammiksi ja kiinnittänyt investoinneissa huomiota ympäristöystävällisten ja pitkäkestoisten ratkaisujen löytämiseen.
sv-se	Bolaget har höjt fastigheternas energieffektivitet och fäst vikt vid att hitta miljövänliga och långvariga lösningar i fråga om sina investeringar.

fi-fi	Tilikausi oli suunnitelman mukainen ja ylijäämäinen.
sv-se	Räkenskapsperioden följde planen och uppvisade ett överskott.

fi-fi	Valtio-omisteisten yhtiöiden voitonjako ja valtion osakemyyntitulot
sv-se	De statsägda bolagens vinstutdelning och statens aktieförsäljningsintäkter

fi-fi	Valtion yhtiöomistuksesta saama voitonjako v. 2015 oli 1 603 (1 836) milj. euroa, josta valtioneuvoston kanslian omistajaohjauksessa olevien yhtiöiden osuus oli 1 519 (1 743) milj. euroa.
sv-se	De statsägda bolagens vinstutdelning uppgick 2015 till 1 603 (1 836) miljoner euro, där bolagen som tillhörde statsrådets kanslis ägarstyrning stod för 1 519 (1 743) miljoner euro.

fi-fi	Laskuun vaikutti Solidiumin maksaman voitonjaon lasku 706 milj. euroon edellisvuoden 1 087 milj. eurosta.
sv-se	Nedgången påverkades av att den vinstutdelning som Solidium betalade ut minskade till 706 miljoner euro från 1 087 miljoner året innan.

fi-fi	Valtioneuvoston kanslian suorassa omistajaohjauksessa olevien pörssiyhtiöiden sekä listaamattomien yhtiöiden yhteenlaskettu osinkosumma sen sijaan kasvoi 814 (656) milj. euroon, josta listaamattomien yhtiöiden osuus oli ennätyskorkea 144 (77) milj. euroa.
sv-se	Den sammanlagda avkastningen av de börsbolag där statsrådets kansli står för den direkta ägarstyrningen och av de icke börsnoterade bolagen växte däremot till 814 (656) miljoner euro, där de icke börsnoterade bolagens andel var rekordhögt: 144 (77) miljoner euro.

fi-fi	Osinkojen kasvuun on vaikuttanut valtio-omistajan tavoitteet listaamattomien kaupallisesti toimivien yhtiöiden osinkopolitiikkojen tarkentamisesta ja pääomarakenteiden keventämisestä.
sv-se	Att utdelningen ökade berodde också på den statliga ägarens mål att precisera utdelningspolitiken för de icke börsnoterade bolagen som fungerar kommersiellt och att luckra upp kapitalstrukturerna i dem.

fi-fi	Kehityksen odotetaan jatkuvan samansuuntaisena ja listaamattomien kaupallisesti toimivien yhtiöiden vuoden 2015 tuloksista maksettavan osinkosumman odotetaan nousevan 250 milj. euron tasolle.
sv-se	Samma utveckling väntas fortsätta och utdelningen som betalas på de icke börsnoterade kommersiella bolagens resultat 2015 väntas stiga till en nivå av 250 miljoner euro.

fi-fi	Valtion saama voitonjako ja osakemyyntitulot, milj. euroa
sv-se	Statens vinstutdelning och aktieförsäljningsintäkter, mn euro

fi-fi	Valtion suoraan omistamien pörssiyhtiöiden vuoden 2015 tuloksista valtiolle maksama osinkosumma sen sijaan laskee 624,5 (669,7) milj. euroon Fortumin osingon laskun myötä.
sv-se	Utdelningen till staten av avkastningen för 2015 från börsbolag där staten har direktinnehav 2015 sjunker däremot till 624,5 (669,7) miljoner euro till följd av nedgången i Fortums utdelning.

fi-fi	Salkun osinkotuotto laski 6,1 (6,2) prosenttiin.
sv-se	Portföljdens utdelningsavkastning sjönk till 6,1 (6,2) %.

fi-fi	Omistajan näkökulmasta valtion suoraan omistama pörssisalkku tuotti edelleen v. 2015 hyvää osinkotuottoa verrattuna Helsingin pörssin päälistan yhtiöiden keskimääräiseen tasoon, joka oli 4,9 (4,7) %.
sv-se	Ur ägarens synvinkel gav statens portfölj av direktinnehav i börsbolag fortfarande 2015 god utdelningsavkastning jämfört med den genomsittliga nivån för bolagen på Helsingforsbörsens huvudlista, som var 4,9 (4,7) %.

fi-fi	Solidiumin salkun osinkotuotto oli 5,5 (5,5) %.
sv-se	Solidiumportföljens utdelningsavkastning var 5,5 (5,5) %

fi-fi	Hallitusvalinnat, yritysvastuu ja palkitseminen
sv-se	Styrelseval, företagsansvar och belöningssystem

fi-fi	Valtiolla on suora edustus sellaisten yhtiöiden hallituksissa, jotka ovat kokonaan valtion omistuksessa, joissa valtio on enemmistöomistaja tai joissa valtio on niin merkittävä vähemmistöomistaja, että sillä on tosiasiallinen määräysvalta.
sv-se	Staten är direkt företrädd i styrselsen för alla sådana bolag som är helt statsägda, där staten är majoritetsägare eller där staten är en så betydande minroitetsägare att den har faktisk beslutsrätt.

fi-fi	Valtion osittain omistamissa pörssiyhtiöissä ja merkittävimmissä listaamattomissa yhtiöissä on nimitystoimikunnat, joissa valtion edustaja toimii joko puheenjohtajana tai jäsenenä.
sv-se	I de börsbolag där staten är delägare och i de mest betydande icke börsnoterade bolagen finns det utnämningsutskott där statens representant antingen är ordförande eller medlem.

fi-fi	Vuoden 2015 aikana omistajaohjaus esitti hallitusjäsenehdokkaita 28 yhtiön yhtiökokoukselle tai nimitystoimikunnalle.
sv-se	Under 2015 föreslog ägarstyrningen styrelsekandidater för bolagsstämman eller utnämningskommittén i 28 bolag.

fi-fi	Näissä hallituksissa on jäseniä yhteensä 172, joista valtio on voinut nimetä 146.
sv-se	De här styrelserna hade sammanlagt 172 medlemmar, av vilka staten har kunnat utse 146.

fi-fi	Valtion nimeämistä jäsenistä noin 44 % on naisia.
sv-se	Av de medlemmar som staten har utsett är cirka 44 % kvinnor.

fi-fi	Vastuullinen yritystoiminta tukee omistaja-arvon pitkäjänteistä kasvua ja yritysvastuu on merkittävä osa yrityksen maineen muodostumista.
sv-se	En ansvarsfull företagsverksamhet stöder en långsiktig tillväxt av ägarvärdet och företagsansvaret utgör en viktig del i skapandet av företagets anseende.

fi-fi	Valtio-omistaja odottaa yrityksiltä yritysvastuun vahvaa integroimista liiketoimintaan sekä tavoitteellista yritysvastuun johtamista, mikä perustuu yritysten olennaisten asioiden tunnistamiseen.
sv-se	Som ägare förväntar sig staten att företagen en stark integrering av företagsansvaret i affärsverksamheten samt en målinriktad ledning av företagsansvaret baserad på att identifiera de väsentliga faktorerna i företagen.

fi-fi	Yritysvastuun johtamisen järjestämisestä ja integroimisesta osaksi liiketoimintaa vastaa yhtiön hallitus.
sv-se	Det är bolagets styrelse som ansvarar för att ordna och integrera ledningen av företagsansvaret till en del av affärsverksamheten.

fi-fi	Valtion kokonaan omistamat ja enemmistöomisteiset yritykset raportoivat yritysvastuusta ja verojalanjäljestä vuosittain.
sv-se	De helt statsägda och majoritetsägda bolagen rapporterar årligen om företagsansvaret och skatteavtrycket.

fi-fi	Valtio-omistaja pitää hyvänä, että yritykset hyödyntävät toiminnassaan kansainvälisesti tunnustettuja yritysvastuun ohjeita ja periaatteita.
sv-se	Som ägare anser staten att det är bra att företagen i sin verksamhet tillämpar internationellt erkända anvisningar och principer för företagsansvar.

fi-fi	Tällaisia ovat muun muassa OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, YK:n Global Compact -aloite, ISO 26000 -yhteiskuntavastuustandardi ja YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevat ohjaavat periaatteet.
sv-se	Sådana är bland annat OECD:s riktlinjer för multinationella företag, FN:s initiativ Global Compact och samhällsansvarsstandarden ISO 26000 samt FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter.

fi-fi	Vuonna 2015 toimitusjohtajien kiinteät peruspalkat olivat valtio-omisteisissa yhtiöissä yleisesti ottaen markkinatasolla.
sv-se	De verkställande direktörernas fasta grundlöner i de statsägda bolagen var allmänt taget på marknadsnivå 2015.

fi-fi	Johtoryhmien peruspalkat eivät nousseet edellisvuodesta.
sv-se	Grundlönerna för de statsägda bolagens ledningsgrupper steg inte från året innan.

fi-fi	Vuoden 2014 toiminnan perusteella ansaitut ja v. 2015 maksetut tulospalkkiot olivat valtio-omisteisissa pörssiyhtiöissä 29 %, kaupallisissa yhtiöissä 12 % ja erityistehtäväyhtiöissä 17 % perusvuosipalkasta.
sv-se	Resultatpremierna som förtjänades utifrån verksamheten 2014 och som betalades 2015 var i de statsägda börsbolagen 29 %, i kommersiella bolag 12 % och i specialuppgiftsbolag 17 % av grundårslönen.

fi-fi	Listattujen ja suurten listaamattomien yhtiöiden palkitseminen oli joko markkinatasolla tai sen alapuolella.
sv-se	Nivån för resultatpremierna i de börsnoterade och de stora icke börsnoterade bolagen var antingen på eller under marknadsnivå.

fi-fi	Pienten listaamattomien palkitseminen oli keskimäärin markkinatasolla.
sv-se	I de små icke noterade börsbolagen var resultatpremierna i genomsnitt på marknadsnivå.

fi-fi	Valtio-omisteisten pörssiyhtiöiden toimitusjohtajista lähes kaikilla ja kaupallisten yhtiöiden toimitusjohtajista yli 30 prosentilla on pitkän aikavälin kannustin.
sv-se	Av de statsägda börsbolagens verkställande direktörer hade nästan alla och av de kommersiella bolagens verkställande direktörer över 30 % långsiktiga incitament.

fi-fi	Erityistehtäväyhtiöiden toimitusjohtajilla ei sen sijaan ole pitkän aikavälin kannustinjärjestelmää käytössä.
sv-se	Däremot har specialuppgiftsbolagens verkställande direktörer inte något långsiktigt incitamentssystem i bruk.

fi-fi	Kannustinjärjestelmien ansaintajaksot ovat pitkiä eikä palkkioita makseta vuosittain, joten niiden perusteella maksettavat palkkiot vaihtelevat vuositasolla merkittävästi.
sv-se	Intjäningsperioderna i belöningssystemen är långa och premier betalas inte ut årligen.

fi-fi	Tästä johtuen maksetut palkkiot eivät ole vuositasolla vertailukelpoisia keskenään.
sv-se	Därför varierar storleken på premierna betydligt på årsnivå.

fi-fi	Kuntatalous
sv-se	Den kommunala ekonomin

fi-fi	Kuntatalouden ohjaus
sv-se	Styrning av den kommunala ekonomin

fi-fi	Osana julkisen talouden suunnitelmaa ja valtion talousarvioesityksen valmistelua laaditaan kuntatalousohjelma, joka korvaa aiemmat peruspalveluohjelman ja
sv-se	Som en del av planen för de offentliga finanserna och statens budgetproposition utarbetas ett program för kommunernas ekonomi.

fi-fi	-budjetin.
sv-se	Det ersätter basserviceprogrammet och basservicebudgeten.

fi-fi	Kuntatalousohjelma sisältää kuntatalouden rahoitusasemaa koskevan tavoitteen sekä yksilöidyt toimenpiteet tavoitteen saavuttamiseksi.
sv-se	Programmet anger målet för den kommunala ekonomins finansiella saldo och specificerar åtgärderna för att uppnå målet.

fi-fi	Toimenpiteet voivat koskea esimerkiksi kuntien veropohjaa, valtionosuuksia, kuntien tehtäviä ja velvoitteita, maksutuloja tai toiminnan tehostamista.
sv-se	Åtgärderna kan gälla exempelvis kommunernas skattebas, statsandelar, kommunernas uppgifter och skyldigheter, avgiftsinkomster och effektivisering av verksamheten.

fi-fi	Kuntatalousohjelmassa arvioidaan kuntien tehtävien ja niiden rahoituksen tasapainoa sekä perustuslaissa turvatun rahoitusperiaatteen toteutumista.
sv-se	I programmet för kommunernas ekonomi ingår en analys av balansen mellan kommunernas uppgifter och deras finansiering och hur den grundlagsskyddade finansieringsprincipen följs.

fi-fi	Lisäksi ohjelmassa arvioidaan kuntien toimintaympäristön, palveluiden kysynnän ja kuntien tehtävien muutokset sekä esitetään arvio kuntatalouden kehityksestä.
sv-se	Där bedöms också förändringar i kommunernas omvärld, efterfrågan på tjänster och kommunernas uppgifter. Dessutom ingår en utvärdering av den kommunala ekonomins utveckling.

fi-fi	Kuntataloutta arvioidaan kokonaisuutena, osana julkista taloutta ja kuntaryhmittäin.
sv-se	Ekonomin bedöms som en helhet, som en del av den offentliga sektorns finanser och i kommungrupper.

fi-fi	Arvioinnissa eritellään kuntien lakisääteiset ja muut tehtävät sekä kuntien keskeisten palveluiden tuottavuuskehitys.
sv-se	I utvärderingen skiljer man mellan kommunernas lagstadgade uppgifter och övriga uppgifter och dessutom bedöms det hur produktiviteten för de viktigaste kommunala tjänsterna har utvecklats.

fi-fi	Kuntatalousohjelma laaditaan hallituskaudeksi ja se valmistellaan osana valtion ja kuntien neuvottelumenettelyä.
sv-se	Programmet utarbetas för hela regeringsperioden och bereds inom ett samrådsförfarande mellan staten och kommunerna.

fi-fi	Kuntatalousohjelmaa tarkistetaan vuosittain julkisen talouden suunnitelman tarkistuksen yhteydessä.
sv-se	Det ses över årligen i samband med översynen av planen för de offentliga finanserna.

fi-fi	Valtion talousarvioesityksen yhteydessä esitetään arvio kuntatalouden kehityksestä ja valtion talousarvion vaikutuksista kuntatalouteen sekä raportoidaan olennaiset muutokset suhteessa julkisen talouden suunnitelmaan.
sv-se	Budgetpropositionen innehåller en bedömning av hur den kommunala ekonomin kommer att utvecklas och hur den påverkas av statsbudgeten. Också de väsentliga förändringarna i förhållande till planen för de offentliga finanserna rapporteras.

fi-fi	Julkisen talouden suunnitelman ja kuntatalousohjelman kautta toteutettava uusi kuntatalouden makro-ohjaus vahvistaa kuntatalouden tavoitteenasettelua huomattavasti.
sv-se	Planen för de offentliga finanserna och programmet för kommunernas ekonomi (kommunekonomiprogrammet) innebär en ny typ av makrostyrning av den kommunala ekonomin. Styrningen kommer att stärka målsättningen inom den kommunala ekonomin märkbart.

fi-fi	Tavoitteena on luoda toimintamalli, jolla kuntasektorin järjestämisvastuulla olevien palvelujen järjestämisen ja niiden rahoituksen kokonaisuus pidetään tasapainossa sekä julkisen talouden että koko kansantalouden kantokykyyn sovitetulla tasolla.
sv-se	Syftet är att skapa en funktionsmodell där de tjänster som kommunsektorn ska tillhandahålla och deras finansiering är i balans på en nivå anpassad efter både de offentliga finansernas och hela samhällsekonomins bärkraft.

fi-fi	Ensimmäinen kuntatalousohjelma19 laadittiin keväällä 2015 teknisen kehyksen yhteydessä.
sv-se	Det första kommunekonomiprogrammet19 utarbetades våren 2015 samtidigt som de tekniska ramarna.

fi-fi	Ohjelmassa arvioitiin kuntatalouden tilaa perusteellisesti.
sv-se	Den innehöll en grundlig genomgång av läget inom den kommunala ekonomin.

fi-fi	Sitä täydensi syksyllä 2015 julkaistu ensimmäinen kuntalain mukainen kuntatalousohjelma, jossa arvioitiin myös kuntatalouden rahoituskehyksen vaikutuksia kuntatalouteen.
sv-se	Den kompletterades hösten 2015 med det första programmet för kommunernas ekonomi som publicerats enligt den nya kommunallagen.

fi-fi	Valtiovarainministeriön julkaisuja 16a/2015
sv-se	I den bedöms det också hur de finansiella ramarna för den kommunala ekonomin inverkar på kommunernas ekonomi.

fi-fi	Syksyn kuntatalousohjelma 2016–201920 kattaa koko hallituskauden.
sv-se	Kommunekonomiprogrammet 2016–201920 från hösten 2015 gäller hela regeringsperioden.

fi-fi	Syksyn 2015 julkisen talouden suunnitelman yhteydessä asetetun rahoitusasematavoitteen mukaan kuntatalouden alijäämä saa olla korkeintaan puoli prosenttia suhteessa kokonaistuotantoon v. 2019.
sv-se	Enligt det mål för det strukturella saldot som uppställdes i samband med planen för de offentliga finanserna hösten 2015 får underskottet i den kommunala ekonomin 2019 vara högst halv procent i förhållande till bruttonationalprodukten.

fi-fi	Tavoitteen saavuttamiseksi hallitus asetti syksyn 2015 julkisen talouden suunnitelman yhteydessä myös sitovan euromääräisen menorajoitteen, jolla rajoitetaan valtion toimenpiteistä kuntatalouden toimintamenoihin aiheutuvaa painetta.
sv-se	För att målet ska kunna uppnås uppställde regeringen samtidigt en bindande utgiftsbegränsning i euro för att begränsa trycket på kommunernas omkostnader till följd av statens åtgärder.

fi-fi	Hallitus päätti, että sen toimenpiteiden nettovaikutus on
sv-se	Regeringen beslutade att nettoeffekten av dess åtgärder ska sänka omkostnaderna inom den kommunala ekonomin med minst 540 miljoner euro 2019 jämfört med den s.k. tekniska planen för de offentliga finanserna från våren 2015.

fi-fi	v. 2019 vähintään 540 milj. euroa kuntatalouden toimintamenoja alentava verrattuna kevään 2015 tekniseen julkisen talouden suunnitelmaan.
sv-se	Det som ännu inte har beaktats när begränsningen uppställdes är social- och hälsovårdsreformen, minskandet av kommunernas uppgifter och skyldigheter och åtgärderna för att främja konkurrenskraften.

fi-fi	Menorajoitteen asettamisessa ei vielä huomioitu sote-uudistusta, kuntien tehtävien ja velvoitteiden vähentämistä tai toimenpiteitä kilpailukyvyn edistämiseksi.
sv-se	Utgiftsbegränsningen kan inte luckras upp, i stället stramas den åt varje år allt eftersom beredningen av åtgärderna enligt regeringsprogrammet framskrider.

fi-fi	Asetettua menorajoitetta ei voi väljentää, mutta sitä kiristetään vuosittain, kun hallitusohjelman toimenpiteiden valmistelu etenee.
sv-se	Det sker en årlig kontroll av hur begränsningen hållit när planen för de offentliga finanserna ses över.

fi-fi	Menorajoitteen toteutumista seurataan vuosittaisissa julkisen talouden suunnitelman tarkistuksissa.
sv-se	Staten kan inte uteslutande genom egna åtgärder garantera balans i kommunernas ekonomi.

fi-fi	Valtio ei voi pelkästään omin toimin taata kuntatalouden tasapainottumista.
sv-se	Kommunerna har en långtgående självstyrelse och därmed ansvar för att få jämvikt i ekonomin genom strukturella reformer och ökad produktivitet.

fi-fi	Kunnilla on laaja itsehallinto ja vastuu kuntatalouden tasapainottamisesta rakenteellisia uudistuksia toteuttamalla ja tuottavuutta nostamalla.
sv-se	Syftet med den nya kommunallagen är att styra kommuner och samkommuner mot större förutsägbarhet och bättre helhetsperspektiv i den ekonomiska förvaltningen.

fi-fi	Uudessa kuntalaissa kuntia ja kuntayhtymiä pyritään ohjaamaan kohti ennakoivampaa ja kokonaisvaltaisempaa taloudenhoitoa muun muassa tiukentamalla alijäämien kattamista koskevaa sääntelyä sekä ulottamalla alijäämän kattamista ja arviointimenettelyä koskeva sääntely myös kuntayhtymiin.
sv-se	Bland annat finns där strängare bestämmelser om skyldigheten att täcka underskott, och bestämmelserna om täckande av underskott och utvärderingsförfarandet gäller numera också samkommuner.

fi-fi	Vuodesta 2017 lähtien kuntalain taloussäännökset ulotetaan koko kuntakonserniin.
sv-se	År 2017 börjar kommunallagens ekonomibestämmelser gälla hela kommunkoncernen.

fi-fi	Uudistusten voidaan olettaa ohjaavan kuntien taloutta terveempään suuntaan.
sv-se	Reformerna kan väntas styra in kommunernas finanser i en sundare riktning.

fi-fi	Sääntely ei kuitenkaan itsessään varmista sitä, että julkisen talouden suunnitelmassa paikallishallinnon rahoitusasemalle asetettu tavoite toteutuu.
sv-se	Däremot räcker inte regleringen i sig för att se till att målet för lokalförvaltningens finansiella saldo i planen för de offentliga finanserna nås.

fi-fi	Erityisesti kuntien ja kuntayhtymien investointien priorisoinnilla, oikealla ajoituksella ja laadukkaalla toteutuksella on kuntatalouden tasapainottumisen kannalta suuri merkitys.
sv-se	I synnerhet kommunernas och samkommunernas investeringar är av stor betydelse för balanseringen av den kommunala ekonomin, dvs. prioriteringarna, när investeringarna görs och hur väl de genomförs.

fi-fi	Kuntatalouden tila – menot, tulot ja tasapaino
sv-se	Den kommunala ekonomin: inkomster, utgifter och balans

fi-fi	Taloustilanteen kiristyessä ja taloudellisten resurssien niukentuessa kunnat ja kuntayhtymät ovat sopeuttaneet toimintaansa.
sv-se	Kommunerna och samkommunerna har anpassat sin verksamhet när det ekonomiska läget stramats åt och de ekonomiska resurserna minskat.

fi-fi	Vuonna 2015 kuntien toimintakate heikkeni 4 %.
sv-se	År 2015 försämrades kommunernas verksamhetsbidrag med 4 %.

fi-fi	Käyttötalouden menot21 kasvoivat erittäin maltillisesti, mutta käyttötulojen heikko kehitys huononsi kokonaisuutta.
sv-se	Utgifterna inom driftsekonomin21 ökade mycket måttligt men den svaga utvecklingen i fråga om driftsinkomster bidrog till en övergripande försämring.

fi-fi	Kuntien talouden muutos vuosina 2014‒2015, mrd. euroa (ilman kuntayhtymiä)
sv-se	Förändringar i kommunernas finanser 2014–2015, md euro (exkl. samkommuner)

fi-fi	Tilinpäätösarvio 2015
sv-se	Bokslutsprognos 2015

fi-fi	Muutos, mrd. euroa
sv-se	Förändring, md euro

fi-fi	Muutos,
sv-se	Förändring,

fi-fi	%
sv-se	%

fi-fi	Toimintakate
sv-se	Verksamhetsbidrag

fi-fi	Verotulot
sv-se	Skatteinkomster

fi-fi	Käyttötal. valtionosuudet
sv-se	Statsandelar, driftsekonomin

fi-fi	Verorahoitus yht.
sv-se	Skattefinansiering tot.

fi-fi	Rahoituserät, netto
sv-se	Finansiella poster, netto

fi-fi	Vuosikate
sv-se	Årsbidrag

fi-fi	2,194
sv-se	2,194

fi-fi	1,769
sv-se	1,769

fi-fi	-0,425
sv-se	-0,425

fi-fi	Poistot
sv-se	Avskrivningar

fi-fi	2,065
sv-se	2,065

fi-fi	Vuosikate – poistot
sv-se	Årsbidrag ‒ avskrivningar

fi-fi	Nettoinvestoinnit
sv-se	Nettoinvesteringar

fi-fi	Vuosikate – nettoinvestoinnit
sv-se	Årsbidrag ‒ nettoinvesteringar

fi-fi	Lainakanta
sv-se	Lånestock

fi-fi	Rahavarat
sv-se	Likvida medel

fi-fi	Veroprosentti, painotettu
sv-se	Skattesats, viktad

fi-fi	0,1 %-yksikköä
sv-se	0,1 %-enhet

fi-fi	Kuntaverotusta on tästä huolimatta edelleen jouduttu kiristämään tulorahoituksen vahvistamiseksi.
sv-se	Kommunerna har tvingats höja kommunalskatten för att stärka den interna finansieringen.

fi-fi	Kaikkiaan 98 kuntaa korotti kunnallisveroa, edellisvuotta vähemmän, mutta verotulojen suhteellinen kasvu oli kuitenkin korkeampi, 2,8 %.
sv-se	Totalt 98 kommuner höjde kommunalskatten, vilket är färre än föregående år. Men samtidigt ökade skatteintäkterna proportionellt sett mer, 2,8 %.

fi-fi	Vuoden 2014 kasvun vähäisyyttä selittävät tilityksiä heikentäneet kertaluonteiset tekijät.
sv-se	Den låga ökningen 2014 får sin förklaring i engångsföreteelser som försvagade redovisningarna.

fi-fi	Koko kuntatalouden tasolla kirjanpidollinen tulos heikentyi selvästi.
sv-se	Sett till den samlade kommunala ekonomin försämrades det bokföringsmässiga resultatet klart.

fi-fi	Tämä johtui suurelta osin kuntien liikelaitosten yhtiöittämisen myötä lisääntyneistä satunnaisista tuloista v. 2014.
sv-se	Detta berodde till stor del på 2014 års ökade extraordinära inkomster när affärsverk bolagiserades.

fi-fi	Tulos oli v. 2015 vain noin 70 milj. euroa.
sv-se	Resultatet 2015 var bara cirka 70 miljoner euro.

fi-fi	Kuntatalousohjelmassa kuntatalouden vakautta arvioidaan tuloslaskelman tunnuslukujen lisäksi rahoituslaskelman tunnusluvun ’toiminnan ja investointien rahavirta’ perusteella.
sv-se	I kommunekonomiprogrammet bedöms stabiliteten i den kommunala ekonomin dels utifrån nyckeltalen i resultaträkningen, dels också utifrån nyckeltalet verksamhetens och investeringarnas kassaflöde i finansieringsanalysen.

fi-fi	Tarkoituksena on saada kattavampi käsitys kuntatalouden todellisesta rahoitusvakaudesta ja tulorahoituksen riittävyydestä investointeihin keskipitkällä aikavälillä.
sv-se	Avsikten är att få en mera fullständig uppfattning om den faktiska finansiella stabiliteten och i vilken utsträckning den interna finansieringen räcker till för investeringar på medellång sikt.

fi-fi	Tunnusluku vastaa käsitteenä kutakuinkin kansantalouden tilinpidon nettoluotonantoa, minkä pohjalta myös paikallishallinnolle julkisen talouden suunnitelmassa asetetut tavoitteet määritellään.
sv-se	Nyckeltalet motsvarar som begrepp i stort sett nettokreditgivningen i nationalräkenskaperna, som också är utgångspunkten när målen för lokalförvaltningen fastställs i planen för de offentliga finanserna.

fi-fi	Kuntatalouden nettoinvestoinnit nousivat edellisvuodesta, eikä toiminnan rahavirta22 riittänyt koko kuntatalouden tasolla kattamaan 2,5 mrd. euron nettoinvestointikuluja, eikä myöskään poistoja.
sv-se	Nettoinvesteringarna inom den kommunala ekonomin steg jämfört med året innan, och kassaflödet22 inom verksamheten var inte tillräckligt för att inom den samlade kommunala ekonomin täcka nettoinvesteringsutgifterna på 2,5 miljarder euro eller avskrivningarna.

fi-fi	135 kunnan toiminnan rahavirta ei riittänyt poistojen kattamiseen.
sv-se	I totalt 135 kommuner räckte inte kassaflödet till för att täcka avskrivningarna.

fi-fi	Kuntatalouden velkaantuminen jatkui edelleen, mutta hidastuneena noin 0,57 mrd. euron tasolle.
sv-se	Skuldsättningen fortsatte, men långsammare, och lade sig på ca 0,57 miljarder euro.

fi-fi	Yli 40 000 asukkaan kuntien osuus lisäyksestä oli edelleen suurin edellisvuosien tapaan, noin puolet koko kuntien lainakannan kasvusta.
sv-se	Liksom föregående år var det fortsatt kommuner med mer än 40 000 invånare som stod för den största andelen, omkring hälften av ökningen av kommunernas totala lånestock.

fi-fi	Negatiivisen vuosikatteen kuntien lukumäärä on pienentynyt kahtena viimeisenä tilinpäätösvuonna.
sv-se	Antalet kommuner med ett negativt årsbidrag har minskat under de två senaste bokslutsåren.

fi-fi	Vuoden 2015 ennakollisten tilinpäätöstietojen perusteella tällaisia kuntia oli 11 eli edellisvuoden tasossa.
sv-se	Enligt de preliminära bokslutsuppgifterna för 2015 finns det elva kommuner med ett negativt årsbidrag, dvs. samma nivå som året innan.

fi-fi	Kuntakohtaisen laskelman mukaisesti negatiivisen vuosikatteen kuntien määrä kääntyy selkeään nousuun.
sv-se	Enligt den kommunvisa kalkylen kommer antalet kommuner som uppvisar ett negativt årsbidrag att öka betydligt.

fi-fi	Negatiivisen vuosikatteen kunnat ovat tyypillisesti asukasluvultaan pienimpiä kuntia, noin 65 % on ollut alle 6 000 asukkaan kuntia.
sv-se	De kommuner som uppvisar ett negativt årsbidrag hör typiskt sett till kommunerna med lägst invånarantal, cirka 65 % har varit kommuner med under 6 000 invånare.

fi-fi	Lähes kaikki negatiivisen vuosikatteen kunnista ovat olleet alle 20 000 asukkaan kuntia.
sv-se	Så gott som alla kommuner med ett negativt årsbidrag har varit kommuner med mindre än 20 000 invånare.

fi-fi	Negatiivisen vuosikatteen kuntia on tasaisesti kaikissa maakunnissa.
sv-se	Kommunerna med ett negativt årsbidrag är jämnt spridda över landskapen.

fi-fi	Kuntatalousohjelman kehitysarvion mukaisella taloudellisella kehityksellä kuntien lähivuosien tilikauden tulokset heikkenevät ja taseen kertynyt ylijäämä vähenee tai alijäämä kasvaa.
sv-se	Om den ekonomiska utvecklingen enligt prognosen i kommunekonomiprogrammet blir verklighet kommer räkenskapsperiodens resultat för kommunerna att försämras under de närmaste åren och överskottet i balansräkningen att minska eller underskottet att öka.

fi-fi	Laskelman perusteella noin kolmannes kunnista olisi alijäämäisiä tarkastelukauden lopussa ilman korjaavia toimenpiteitä.
sv-se	Enligt kalkylen visar cirka en tredjedel av kommunerna underskott i slutet av granskningsperioden, om inga korrigerande åtgärder vidtas.

fi-fi	Heikon talouden kuntien määrä pysyi samantasoisena vuoteen 2014 verrattuna, uusia kriisikuntia ei olisi tulossa menettelyyn, mutta usea kunta lähestyy kriteereitä.
sv-se	Antalet kommuner med svag ekonomi låg på samma nivå som 2014, och inga nya kriskommuner ser ut att tillkomma bland dem som omfattas av utvärderingsförfarandet för kommuner i svår ekonomisk ställning. Däremot närmar sig flera kommuner kriterierna.

fi-fi	Kuntatalouden heikentyneiden näkymien vuoksi on kuitenkin oletettavaa, että arviointimenettelyyn tulee lähivuosina useampia kuntia.
sv-se	De försämrade utsikterna inom kommunernas ekonomi låter oss ändå anta att flera kommuner kommer att omfattas av utvärderingsförfarandet.

fi-fi	Vuosikate + satunnaiset erät, netto + tulorahoituksen korjauserät
sv-se	Årsbidrag + extraordinära poster, netto + korrektivposter till internt tillförda medel.

fi-fi	Valtion kuntatalouteen vaikuttavat toimet
sv-se	Statliga åtgärder som påverkar den kommunala ekonomin

fi-fi	Peruspalvelubudjettitarkastelun piirissä oleviin kuntien valtionapuihin kohdistettiin määrärahoja yhteensä 9,9 mrd. euroa.
sv-se	Anslagen för kommunernas statsbidrag, som omfattas av granskningen av basservicebudgeten, uppgick till totalt 9,9 miljarder euro.

fi-fi	Se oli noin 541 milj. euroa vähemmän kuin v. 2014.
sv-se	Det var omkring 541 miljoner euro mindre än 2014.

fi-fi	Tähän vaikuttivat eniten ammattikorkeakoulujen rahoitusuudistus (455 milj. euroa) ja vuoden 2015 osuus hallituskaudelle sovitusta valtionosuuden leikkauksesta (188 milj. euroa).
sv-se	De största bidragande orsakerna var reformeringen av yrkeshögskolornas finansiering (455 miljoner euro) och 2015 års andel av de överenskomna nedskärningarna i statsandelarna under regeringsperioden (188 miljoner euro).

fi-fi	Kuntien rahoitusosuus työmarkkinatukeen kasvoi noin 160 milj. eurolla.
sv-se	Kommunernas andel av arbetsmarknadsstödet steg med cirka 160 miljoner euro.

fi-fi	Sitä kompensoitiin 75 milj. eurolla korottamalla kuntien yhteisöveron jako-osuutta.
sv-se	Som kompensation höjdes kommunernas utdelning av samfundsskatten med 75 miljoner euro.

fi-fi	Kaikkiaan vuoden 2015 talousarvioesityksen valtion toimenpiteiden yhteisvaikutuksen arvioitiin heikentävän kuntataloutta 234 milj. eurolla.
sv-se	Totalt sett beräknades statens åtgärder enligt budgetpropositionen för 2015 försämra den kommunala ekonomin med 234 miljoner euro.

fi-fi	Kuntien peruspalvelujen valtionosuuteen osoitettiin valtionosuutta 8,5 mrd. euroa.
sv-se	Statsandelen för kommunal basservice uppgick till 8,5 miljarder euro.

fi-fi	Siinä oli vähennystä vuoden 2014 varsinaiseen talousarvioon verrattuna noin 112 milj. euroa.
sv-se	Jämfört med den ordinarie budgeten för 2014 var det en minskning med omkring 112 miljoner euro.

fi-fi	Valtionosuuden vähenemiseen vaikuttivat eniten aiemmissa kehyspäätöksissä tehdyt valtionosuuden leikkaukset (-188 milj. euroa) sekä ammattikorkeakoulujen rahoitusuudistukseen liittyvä vähennys (-164 milj. euroa).
sv-se	Det som bidrog mest till att statsandelen minskade var nedskärningarna i statsandelarna enligt tidigare rambeslut (-188 miljoner euro) och avdraget för reformeringen av yrkeshögskolornas finansiering (-164 miljoner euro).

fi-fi	Toisaalta hallitusohjelman mukaisesti jatkettiin sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämistä 47 milj. eurolla.
sv-se	Samtidigt fortsatte man i enlighet med regeringsprogrammet att utveckla social- och hälsovården med 47 miljoner euro.

fi-fi	Lisäksi valtionosuutta korotti laskentaperusteiden (ml. asukasluku) muutos 60 milj. eurolla, indeksikorotus 43 milj. eurolla sekä kuntien verotulomenetysten kompensaatio 131 milj. eurolla.
sv-se	Dessutom höjde ändringen av beräkningsgrunderna (inkl. invånarantal) statsandelen med 60 miljoner euro, indexhöjningen med 43 miljoner euro och kompensationen av kommunernas skatteinkomstbortfall med 131 miljoner euro.

fi-fi	Sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämiseen valtionosuuksia korotettiin 47 milj. euroa v. 2015.
sv-se	Statsandelarna höjdes med 47 miljoner euro 2015 för utveckling av social- och hälsovården.

fi-fi	Kuntien menojen arvioitiin kasvavan niiden johdosta 90 milj. euroa.
sv-se	Kommunernas utgifter beräknades stiga med 90 miljoner euro till följd av det.

fi-fi	Lisävoimavaroja kohdennettiin vanhuspalvelulain toimeenpanoon, oppilas- ja opiskelijahuoltoon lasten ja lapsiperheiden kotipalveluun, eroperheiden valvottuihin tapaamisiin sekä sosiaalisen kuntoutuksen järjestämiseen nuorille.
sv-se	Tilläggsresurser allokerades för verkställighet av äldreomsorgslagen och för elev- och studerandevård, hemservice för barn och barnfamiljer, övervakade träffar för skilsmässofamiljer och social rehabilitering för unga.

fi-fi	Rakennepoliittisen ohjelman mukaiset toimenpiteet, aikuisten hammashuollon säästötoimet ja turvakotitoiminnan siirto valtion vastuulle, vähensivät peruspalvelujen valtionosuutta noin 5 milj. euroa.
sv-se	Åtgärder enligt det strukturpolitiska programmet, sparåtgärderna i fråga om tandvården för vuxna och statens övertagande av skyddshemsverksamheten minskade statsandelen för basservice med cirka 5 miljoner euro.

fi-fi	Valtionosuusjärjestelmää uudistettiin vuoden 2015 alusta lukien.
sv-se	En reform av statsandelssystemet började gälla från början av 2015.

fi-fi	Uudistuksessa järjestelmää yksinkertaistettiin ja järjestelmän kannustavuutta parannettiin.
sv-se	Systemet förenklades och blev mer sporrande.

fi-fi	Valtionosuusjärjestelmän tarkoituksena on edelleen taata peruspalvelujen järjestäminen koko maassa sekä tasata olosuhteista johtuvia eroja palvelujen järjestämisessä.
sv-se	Syftet är fortsatt att se till att basservice tillhandahålls i hela landet och att jämna ut de skillnader i service som beror på skillnader i förhållandena.

fi-fi	Vuoden 2015 valtionosuusprosentti oli 25,44.
sv-se	Statsandelsprocenten för 2015 var 25,44.

fi-fi	Siinä oli vähennystä edelliseen vuoteen verrattuna 4,13 prosenttiyksikköä.
sv-se	Det är 4,13 procentenheter mindre än 2014.

fi-fi	Vähennykseen vaikuttivat eniten valtionosuusuudistus sekä valtionosuuksiin tehdyt leikkaukset.
sv-se	Mest bidrog statsandelsreformen och nedskärningarna i statsandelarna.

fi-fi	Työeläkelaitokset ja muut sosiaaliturvarahastot
sv-se	Arbetspensionsanstalterna och övriga socialskyddsfonder

fi-fi	Työeläkerahastot (mm. yksityiset eläkeyhtiöt, kuntien eläkevakuutus ja valtion eläkerahasto) ovat osa julkista taloutta ja ne huolehtivat työeläketurvan rahoittamisesta.
sv-se	Arbetspensionsfonderna (bland annat privata pensionsbolag, kommunernas pensionsförsäkring och statens pensionsfond) är en del av de offentliga finanserna och de står för finansieringen av arbetspensionsskyddet.

fi-fi	Työeläkerahastot ovat varautuneet tulevien eläkkeiden maksuun kumulatiivisilla ylijäämillä, jotta pitkällä aikavälillä niiden talous olisi kestävällä pohjalla.
sv-se	Arbetspensionsfonderna har förberett sig på utbetalning av framtida pensioner med ett kumulativt överskott för att på lång sikt hålla sin ekonomi på hållbar grund.

fi-fi	Työeläkemenot kasvavat nopeasti tulevina vuosina, kun eläkeläisten määrä kasvaa arviolta 175 000 henkilöllä kuluvan vuosikymmenen aikana.
sv-se	Arbetspensionsutgifterna stiger snabbt under de kommande åren, när antalet pensionärer uppskattningsvis ökar med 175 000 detta årtionde.

fi-fi	Eläkemenoja kasvattavat lisäksi indeksikorotukset sekä keskimääräisen eläketason nousu, sillä alkavat eläkkeet ovat maksussa olevia eläkkeitä suurempia.
sv-se	Pensionsutgifterna ökar dessutom till följd av indexhöjningar samt en högre genomsnittlig pensionsnivå, som beror på att de kommande pensionerna är högre än de pensioner som redan betalas ut.

fi-fi	Vuonna 2015 eläkerahastojen ylijäämä supistui 1,4 prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen.
sv-se	År 2015 krympte pensionsfondernas överskott till 1,4 % i förhållande till bruttonationalprodukten.

fi-fi	Ylijäämän supistumiseen vaikuttivat eläkemenojen ripeä kasvu sekä palkkasumman, josta eläkemaksutulot kerätään, hidas kasvu.
sv-se	Faktorer som påverkade minskningen var att pensionsutgifterna ökat snabbt samtidigt som lönesumman, som ger intäkterna av pensionsavgifterna, ökat långsamt.

fi-fi	Lisäksi työeläkerahastojen kansantalouden tilinpidon mukaiset korkotulot olivat v. 2015 hyvin alhaiset, kun korkotaso on matala.
sv-se	Dessutom var arbetspensionsfondernas ränteinkomster enligt nationalräkenskaperna mycket små 2015 på grund av den låga räntenivån.

fi-fi	Myös kertaluontoinen 500 milj. euron siirto Valtion eläkerahastosta valtion budjettiin heikensi työeläkerahastojen ylijäämää v. 2015.
sv-se	Också engångstransaktionen på 500 miljoner euro från Statens pensionsfond till statsbudgeten försämrade fondernas överskott.

fi-fi	Vuonna 2015 työeläkerahastojen kokonaismenot kasvoivat 5,3 %, kun kokonaistulojen kasvu jäi 2,6 prosenttiin.
sv-se	År 2015 ökade arbetspensionsfondernas totala utgifter med 5,3 %, medan de totala inkomsterna endast steg med 2,6 %.

fi-fi	Muut sosiaaliturvarahastot sisältävät lähinnä perussosiaaliturvasta vastaavan Kansaneläkelaitoksen sekä ansiosidonnaisesta työttömyysvakuutuksesta vastaavan Työttömyysvakuutusrahaston.
sv-se	De övriga socialskyddsfonderna är i första hand Folkpensionsanstalten, som ansvarar för den grundläggande sociala tryggheten, och Arbetslöshetsförsäkringsfonden, som ansvarar för den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen.

fi-fi	Kansaneläkelaitoksen menot rahoitetaan valtion budjetista, työantajilta ja työntekijöiltä perittävistä sosiaalivakuutusmaksuista sekä vähäiseltä osin kunnilta.
sv-se	Folkpensionsanstaltens utgifter finansieras med medel från statsbudgeten, med arbetsgivarnas och arbetstagarnas socialförsäkringsavgifter och till en liten del av kommunerna.

fi-fi	Ansiosidonnainen työttömyysvakuutus rahoitetaan palkansaajilta ja työnantajilta perittävillä työttömyysvakuutusmaksuilla, valtionosuuksilla sekä pieneltä osin työttömyyskassojen jäsenmaksuilla.
sv-se	Den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen finansieras med arbetslöshetsförsäkringspremier som tas ut av löntagare och arbetsgivare, med statsandelar och till en liten del med arbetslöshetskassornas medlemsavgifter.

fi-fi	Kansaneläkemenojen kasvua vaimentaa kansaneläkkeen saajien lukumäärän pieneneminen, mikä johtuu siitä, että yhä useampi eläkeläinen saa ainoastaan työeläkettä.
sv-se	Folkpensionsutgifterna ökar långsammare allt eftersom folkpensionstagarna blir färre, vilket i sin tur beror på att allt fler pensionärer endast får arbetspension.

fi-fi	Työttömyysmenojen kasvu on sen sijaan ollut viime vuosina ripeää heikentyneen työllisyystilanteen vuoksi.
sv-se	Däremot har arbetslöshetsutgifterna ökat snabbt de senaste åren till följd av det försämrade sysselsättningsläget.

fi-fi	Keväällä 2015 hallitusohjelmassa päätetyt säästötoimet kohdistuvat merkittävästi myös muiden sosiaaliturvarahastojen menoihin.
sv-se	De sparåtgärder som regeringen beslutade om våren 2015 i regeringsprogrammet gäller i stor utsträckning också de andra socialskyddsfondernas utgifter.

fi-fi	Muiden sosiaaliturvarahastojen talous oli 0,5 % alijäämäinen suhteessa bruttokansantuotteeseen v. 2015, vaikka muiden sosiaaliturvarahastojen talous pyritään pitämään lähellä tasapainoa.
sv-se	Dessa fonder uppvisade 2015 ett underskott på 0,5 % i förhållande till bruttonationalprodukten, även om strävan är att hålla dem nära balans.

fi-fi	Sosiaaliturvaetuudet, -avustukset ja sairaanhoitokorvaukset kohosivat 20,5 prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen v. 2015, kun ennen finanssikriisiä v. 2007 suhdeluku oli 14,9 %.
sv-se	De sociala trygghetsförmånerna, socialbidragen och sjukvårdsersättningarna steg 2015 till 20,5 % i förhållande till bruttonationalprodukten. Före finanskrisen 2007 var relationstalet 14,9 %.

fi-fi	Rasituksen kasvu johtuu pitkälti v. 2008 puhjenneesta talouskriisistä ja tästä seuranneesta kokonaistuotannon supistumisesta, mutta taustalla vaikuttaa merkittävästi myös väestön ikääntyminen sekä työttömyyden kasvu.
sv-se	Den ökade belastningen beror till stor del på den ekonomiska kris som bröt ut 2008 och ledde till att bruttonationalprodukten krympte. Men också det faktum att befolkningen åldras och arbetslösheten ökar spelar starkt in.

fi-fi	Yhteenveto tärkeimmistä toimenpiteistä eduskunnan lausumien ja kannanottojen johdosta
sv-se	Sammandrag av de viktigaste åtgärderna med anledning av riksdagens uttalanden och ställningstaganden

fi-fi	Tässä luvussa esitetään ministeriökohtaisesti jaoteltuina yleiskatsaukset toimenpiteistä, joita vastauksina eduskunnan lausumiin ja kannanottoihin on valtioneuvostossa kertomusvuonna tehty.
sv-se	I detta kapitel presenteras för varje ministerium en allmän översikt över de åtgärder som statsrådet har vidtagit under berättelseåret som svar på riksdagens uttalanden och ställningstaganden.

fi-fi	Lausuma- ja kannanottovastaukset kokonaisuudessaan ja viitetietoineen ovat kertomuksen liitteessä 3, jossa vastaukset on jaoteltu eduskunnan valiokuntien mukaan.
sv-se	Svaren med anledning av uttalandena och ställningstagandena finns i sin helhet och tillsammans med sina referensuppgifter i bilaga 3 till berättelsen, där svaren är indelade enligt riksdagsutskott.

fi-fi	Valtioneuvoston kanslian kannalta keskeinen eduskunnan uusi kannanotto liittyy hallituksen vuosikertomuksen kehittämiseen.
sv-se	Ett nytt ställningstagande av riksdagen som är av central betydelse för statsrådets kansli gäller utvecklingen av regeringens årsberättelse.

fi-fi	Kertomusta koskeva asetustasoinen sääntely uudistettiin helmikuussa 2016 ja se koskee jo viime vuodelta annettavaa kertomusta.
sv-se	Bestämmelserna om årsberättelsen på förordningsnivå sågs över i februari 2016 och ändringen gäller redan berättelsen för fjolåret.

fi-fi	Jatkossa on tarkoitus kehittää ministeriökohtaisten tulostavoitteiden asettamista ja esittämistä valtion talousarvioesityksessä tulevaa raportointia ajatellen.
sv-se	I fortsättningen är det meningen att resultatmålen för varje ministerium ska ställas upp och presenteras bättre i propositionen om statsbudgeten med tanke på framtida rapportering.

fi-fi	Valtioneuvoston tulevaisuusselontekoon liittyvän kannanoton osalta v. 2015 on laa- jasti pantu toimeen uutta kansallista ennakointimallia ja kokeilujen edistäminen on otettu yhdeksi hallituksen kärkihankkeeksi.
sv-se	När det gäller ställningstagandet om statsrådets framtidsredogörelse har man under 2015 på bred front verkställt den nya nationella modellen för framsyn och främjandet av försöksverksamhet har tagits med som ett av regeringens spetsprojekt.

fi-fi	Muut valtioneuvoston kansliassa toimeenpannut lausumat ja kannanotot liittyvät tutkimusrahoitukseen, Altia Oyj:n myyntiin ja valtionyhtiöiden johdon palkitsemiseen.
sv-se	Övriga uttalanden och ställningstaganden som har verkställts vid statsrådets kansli gäller forskningsfinansieringen, försäljningen av Altia Abp och belöningen av ledningen i statliga bolag.

fi-fi	Ulkoasiainministeriö
sv-se	Utrikesministeriet

fi-fi	Eduskunta on edellyttänyt (2014) valtioneuvostolta kerran vaalikaudessa selontekoa, jossa Suomen kehityspolitiikan sisällön lisäksi arvioidaan saavutettuja tavoitteita, pitkän aikavälin vaikuttavuutta ja toimeenpanossa ilmenneitä ongelmia.
sv-se	Riksdagen har förutsatt (2014) att statsrådet en gång per valperiod sammanställer en redogörelse där innehållet i Finlands utvecklingspolitik utvärderas tillsammans med måluppfyllelse, långsiktiga effekter och eventuella problem vid genomförandet.

fi-fi	Eduskunnan edellyttämä riippumaton arvio Suomen kehitysyhteistyöstä valmistui kesäkuussa 2015.
sv-se	Den oberoende utvärdering av Finlands utvecklingssamarbete som riksdagen har förutsatt blev klar i juni 2015.

fi-fi	Arvion suositukset otettiin osaksi hallituksen kehityspolitiikkaa koskevan selonteon valmistelua syksyllä 2015 ja valtioneuvoston selonteko kehityspolitiikasta annettiin helmikuussa 2016.
sv-se	Rekommendationerna i utvärderingen togs med i beredningen av redogörelsen om regeringens utvecklingspolitik hösten 2015 och statsrådets redogörelse om utvecklingspolitiken överlämnades i februari 2016.

fi-fi	Eduskunta edellytti (2009), että valtioneuvosto ryhtyy toimiin siviilikriisinhallinnan kotimaan valmiuksien kehittämiseksi.
sv-se	Riksdagen förutsatte (2009) insatser av statsrådet för att höja den nationella beredskapen för civil krishantering.

fi-fi	Turvallisuus- ja puolustuspoliittisessa selonteossa (v. 2012) määritellään siviilikriisinhallintaoperaatioiden tavoitteeksi 150 suomalaisasiantuntijan taso.
sv-se	I den säkerhets- och försvarspolitiska redogörelsen (år 2012) fastställs att målnivån för krishanteringsinsatserna är 150 finländska sakkunniga.

fi-fi	Siviilikriisinhallinnan v. 2014 valmistunut uusittu kansallinen strategia asettaa Suomen osallistumisen tavoitteeksi vuositasolla 150 siviilikriisinhallinnan asiantuntijaa.
sv-se	I den uppdaterade nationella strategin om civil krishantering som färdigställdes 2014 är målet för Finlands insatser en årlig genomsnittsnivå på 150 sakkunniga i civil krishantering.

fi-fi	Vuoden 2015 aikana ei päästy tavoitetasolle.
sv-se	År 2015 uppnåddes inte målnivån.

fi-fi	Vuoden 2015 aikana 70 % suomalaisista siviilikriisinhallinnan asiantuntijoista työskenteli operaatioissa uusien kriisien alueilla, toisin sanoen Ukrainassa ja operaatioissa maahanmuuton lähtö- ja kauttakulkumaissa.
sv-se	Under 2015 arbetade 70 % av de finländska krishanteringsexperterna i uppdrag på nya krisområden, dvs. i Ukraina och i länder som är utgångs- och genomfartsområden för migration.

fi-fi	Eduskunta edellyttää (2014), että ministeriöiden väliselle viranomaisyhteistyölle luodaan kriisinhallinnassa selkeä toimintamalli ja että valtioneuvosto antaa asiasta selvityksen.
sv-se	Riksdagen förutsätter (2014) att det inom krishanteringen skapas en klar verksamhetsmodell för myndighetssamarbetet mellan ministerierna och att statsrådet avger en redogörelse om detta.

fi-fi	Ulkoasiainministeriö valmistelee edelleen Suomen osallistumista sotilaalliseen kriisinhallintaan ja osallistumisen lopettamista koskevat päätökset.
sv-se	Utrikesministeriet bereder också i fortsättningen de beslut som gäller Finlands deltagande i militär krishantering och utträde ur krishanteringen.

fi-fi	Osallistumispäätökseen liittyvät sotilaalliset ja puolustuspoliittiset perusteet valmistellaan edelleen puolustusministeriössä.
sv-se	De militära och försvarspolitiska grunder som anknyter till beslutet om deltagande bereds också i fortsättningen vid försvarsministeriet.

fi-fi	Kriisinhallintaosallistumisen kansallisessa valmistelussa ja kansainvälisissä yhteyksissä pyritään kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan ja vahvistamaan kansainvälisten toimijoiden keskinäistä yhteistyötä ja koordinaatiota.
sv-se	Genom den nationella beredningen av deltagandet i krishantering och internationella kontakter eftersträvas ett övergripande synsätt och bättre samarbete och samordning mellan de internationella aktörerna.

fi-fi	Oikeusministeriö
sv-se	Justitieministeriet

fi-fi	Oikeusministeriö on tehnyt kertomusvuonna useita eri toimenpiteitä eduskunnan lausumien ja kannanottojen johdosta.
sv-se	Under berättelseåret har justitieministeriet vidtagit flera olika åtgärder med anledning av riksdagens uttalanden och ställningstaganden.

fi-fi	Tärkeimmät näistä liittyvät eduskunnan kirjelmään kansalaisaloitteesta eduskunnalle avioliittolain, rekisteröidystä parisuhteesta annetun lain ja transseksuaalin sukupuolen vahvistamisesta annetun lain muuttamisesta sekä eduskunnan vastaukseen hallituksen esitykseen laeiksi sakon ja rikesakon määräämisestä annetun lain 1 §:n sekä rikoslain 2 a luvun muuttamisesta.
sv-se	De viktigaste av dessa ansluter sig till riksdagens skrivelse om medborgarinitiativet till riksdagen med förslag till lagar om ändring av äktenskapslagen, lagen om registrerat partnerskap och lagen om fastställande av transsexuella personers könstillhörighet samt riksdagens svar med anledning av regeringens proposition med förslag till lagar om ändring av 1 § i lagen om föreläggande av böter och ordningsbot och av 2 a kap. i strafflagen.

fi-fi	Eduskunnan edellyttämän mukaisesti hallitus antoi eduskunnalle lokakuussa 2015 tasa-arvoiseen avioliittoon liittyvän täydentävän sääntelyn annetussa tiukassa aikataulussa.
sv-se	I enlighet med det som riksdagen förutsatte överlämnade regeringen till riksdagen i oktober 2015 kompletterande reglering i anknytning till jämlikt äktenskap inom den snäva tidtabell som getts.

fi-fi	Sakon muuntorangaistusmenettelyn keventämistä ja yksinkertaistamista puolestaan selvitetään parhaillaan oikeusministeriössä eduskunnan lausuman mukaisesti.
sv-se	Möjligheterna att göra förvandlingsstrafförfarandet för böter lättare och enklare utreds å sin sida för närvarande vid justitieministeriet i enlighet med riksdagens uttalande.

fi-fi	Vaikka laki sakon ja rikesakon määräämisestä on ehdotettu kumottavaksi, muuntorangaistusmenettelyn yksinkertaistamistavoitteeseen tällä ei ole merkitystä.
sv-se	Även om det har föreslagits att lagen om föreläggande av böter och ordningsbot ska upphävas, har detta ingen betydelse med tanke på målet att göra förvandlingsstrafförfarandet enklare.

fi-fi	Sisäministeriö
sv-se	Inrikesministeriet

fi-fi	Sisäisen turvallisuuden selontekoa valmisteltiin tarkoituksena antaa se keväällä 2016.
sv-se	Det bereddes en redogörelse för den inre säkerheten med målet att den skulle överlämnas våren 2016.

fi-fi	Sisäisen turvallisuuden selonteon valmistelun jälkeen aloitetaan sisäisen turvallisuuden strategian valmistelu.
sv-se	Efter beredningen av redogörelsen för den inre säkerheten inleds beredningen av en strategi för den inre säkerheten.

fi-fi	Tehostetun harmaan talouden ja talousrikollisuuden torjunnan toimintaohjelman (2012–2015) tavoitteena on ollut vähentää harmaata taloutta ja talousrikollisuutta sekä tukea laillista yritystoimintaa ja tervettä kilpailua.
sv-se	Det effektiviserade åtgärdsprogrammet för bekämpning av grå ekonomi och ekonomisk brottslighet (2012–2015) har haft som mål att minska den gråa ekonomin och den ekonomiska brottsligheten samt att stödja laglig företagsverksamhet och en sund konkurrens.

fi-fi	Ohjelmalla on turvattu verojen ja muiden maksujen kertymistä, julkisten palveluiden säilymistä ja varmistettu julkisten palveluiden rahoituspohjaa.
sv-se	Genom programmet har man tryggat inflödet av skatter och andra avgifter, sett till att den offentliga servicen bibehålls och säkerställt finansieringsgrunden för den offentliga servicen.

fi-fi	Toimintaohjelmalla on tuettu tervettä yrittäjyyttä ja työllisyyttä.
sv-se	Genom åtgärdsprogrammet har man stött sund företagsamhet och sysselsättning.

fi-fi	Ohjelman mukaisesti on kokonaisvaltaisesti arvioitu eduskunnan kannanottojen asiakokonaisuuksia ja otettu ne tarkoituksenmukaiseksi katsotussa laajuudessa ja muodossa osaksi torjuntaohjelmaa.
sv-se	I enlighet med programmet har man på ett övergripande sätt bedömt de ämnesområden som ingår i riksdagens ställningstaganden och tagit in dessa i åtgärdsprogrammet i en ändamålsenlig omfattning och form.

fi-fi	Eduskunta on edellyttänyt hallituksen tarkkaan seuraavan ja arvioivan turvallisuusverkkouudistuksen toimeenpanoa sekä antavan hallintovaliokunnalle vuoden 2016 valtiopäivien loppuun mennessä kirjallisen selvityksen uudistuksen toimeenpanosta ja siihen liittyvistä kysymyksistä.
sv-se	Riksdagen har förutsatt att regeringen noga följer och utvärderar genomförandet av säkerhetsnätsreformen och att den före utgången av 2016 års riksmöte lämnar förvaltningsutskottet en skriftlig utredning om reformgenomförandet och anknytande frågor.

fi-fi	Laki julkisen hallinnon turvallisuusverkkotoiminnasta (10/2015) tuli voimaan 15.1.2015 ja valtioneuvosto asetti turvallisuusverkkotoiminnan neuvottelukunnan 22.1.2015.
sv-se	Lagen om verksamheten i den offentliga förvaltningens säkerhetsnät (10/2015) trädde i kraft 15.1.2015 och statsrådet tillsatte delegationen för säkerhetsnätets verksamhet 22.1.2015.

fi-fi	Valtiovarainministeriö ohjaa turvallisuusverkkotoimintaa laissa säädetyllä tavalla turvallisuusverkkotoiminnan neuvottelukunnan tukemana ja laatii turvallisuusverkkouudistuksen toimeenpanon seurantasuunnitelman ja ohjaa suunnitelman toteutumista.
sv-se	Finansministeriet styr på det sätt som föreskrivs i lagen säkerhetsnätets verksamhet med stöd av delegationen för säkerhetsnätets verksamhet och gör upp en uppföljningsplan för genomförandet av säkerhetsnätsreformen och styr genomförandet av planen.

fi-fi	Eduskunnan edellyttämä selvitys tullaan antamaan vuoden 2016 valtiopäivien loppuun mennessä.
sv-se	Den utredning som riksdagen förutsätter kommer att lämnas före utgången av 2016 års riksmöte.

fi-fi	Sisäministeriön hallinnonalalla on ollut keskeistä varmistaa tiivis yhteistyö kustannustehokkaan palvelutuotantomallin luomiseksi turvallisuusverkkotoimijoiden (HALTIK/Valtori/ERVE) kanssa.
sv-se	Inom inrikesministeriets förvaltningsområde har det varit viktigt att säkerställa ett nära samarbete med aktörerna inom säkerhetsnätet (HALTIK/Valtori/ERVE) i syfte att skapa en kostnadseffektiv modell för serviceproduktionen.

fi-fi	Samoin näiden toimijoiden roolien selkeyttäminen yhdessä VM:n ja VNK:n omistajaohjauksen kanssa on käynnissä.
sv-se	Likaså pågår arbete med att klargöra dessa aktörers roll tillsammans med FM:s och SRK:s ägarstyrning.

fi-fi	Puolustusministeriö
sv-se	Försvarsministeriet

fi-fi	Puolustusministeriöllä on vuoden 2015 vuosikertomuksessa vastattavanaan yksi eduskunnan lausuma, joka koskee asevelvollisten taloudellisia etuuksia.
sv-se	I årsberättelsen för 2015 har försvarsministeriet ett uttalande av riksdagen att bemöta, vilket gäller de värnpliktigas ekonomiska förmåner.

fi-fi	Asevelvollisten taloudellisen ja sosiaalisen aseman pitkäjänteistä ja suunnitelmallista kehittämistä jatkettiin poikkihallinnollisena yhteistyönä.
sv-se	Det långsiktiga och planmässiga arbetet med att förbättra de värnpliktigas ekonomiska och sociala villkor fortsatte i form av tväradministrativt samarbete.

fi-fi	Varusmiespalvelusajan mahdollinen huomioon ottaminen eläkkeen määräytymisessä sekä mahdolliseen kotiuttamisrahaan liittyvät toimenpiteet kuuluvat sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalle.
sv-se	Frågan om tiden för beväringstjänst eventuellt ska beaktas vid fastställandet av pensionen och åtgärderna i anslutning till en eventuell hemförlovningspenning hör till social- och hälsovårdsministeriets förvaltningsområde.

fi-fi	Ottaen huomioon taloudellisten tukien kokonaisuus, sosiaali- ja terveysministeriö ei ole pitänyt tarpeellisena kotiuttamisrahan palauttamista.
sv-se	Med beaktande av de ekonomiska stöden som helhet har social- och hälsovårdsministeriet inte ansett det vara nödvändigt att återinföra hemförlovningspenningen.

fi-fi	Eduskunnan tiedonsaantia Euroopan rahoitusvakausjärjestelyistä edistettiin valtiovarainministeriön julkaisemalla puolivuosittaisella selvityksellä niistä Suomen valtion vastuista, sitoumuksista ja saatavista, jotka aiheutuvat euroalueen rahoitustukiohjelmista.
sv-se	Informationen till riksdagen om de europeiska finansiella stabilitetsmekanismerna har förbättrats genom den rapport som finansministeriet varje halvår publicerar om finska statens ansvar, åtaganden och fordringar som följer av programmen för finansiella stöd inom euroområdet.

fi-fi	Lisäksi valtioneuvosto toimitti eduskunnalle kesäkuussa 2015 selvityksen Euroopan vakausmekanismin (EVM) vuoden 2014 vuosikertomuksesta sekä Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) vuoden 2014 tilinpäätöksestä, johdon kertomuksesta ja tilintarkastajan kertomuksesta (E 28/2015 vp).
sv-se	Därtill gav statsrådet riksdagen i juni 2015 en utredning om europeiska stabilitetsmekanismens (ESM) årsrapport för 2014 samt Europeiska stabiliseringsfacilitetens (ESFS) bokslut för 2014, ledningens rapport och revisorns rapport (E 28/2015 rd).

fi-fi	Selvityksessä kuvataan euroalueen tilannetta, ja kriisinhallintaan liittyviä taloudellisia vastuita, mukaan lukien Euroopan keskuspankkijärjestelmän kautta syntyviä vastuita.
sv-se	I utredningen beskrivs situationen i euroområdet och ekonomiska åtaganden i anslutning till krishanteringen, inklusive åtaganden som uppkommer via europeiska centralbankssystemet.

fi-fi	Selvitystä käsiteltiin syksyllä eduskunnan tarkastusvaliokunnassa.
sv-se	Utredningen behandlades av riksdagens revisionsutskott under hösten.

fi-fi	Kuntatieto-ohjelmassa vuoden 2015 aikana valmistui pilotti koskien talous- ja kustannustietojen tavoitetilaa, kuntien taloutta ja toimintaa kuvaavien tietojen raportointi- ja tietojen käyttöpalvelua sekä yhden kunnan raportoinnin pilottitoteutusta.
sv-se	Inom kommuninformationsprogrammet blev ett pilotprogram om målläget för ekonomisk information och kostnadsinformation, rapporterings- och informationsanvändningstjänsten för information som beskriver kommunernas ekonomi och verksamhet samt pilotgenomförandet av en kommuns rapportering färdiga 2015.

fi-fi	Sähköinen tunnistaminen ja varmennepalveluiden tilanne on merkittävästi muuttunut sitten eduskunnan lausuman antamisen.
sv-se	Läget för elektronisk identifiering och certifikattjänster har ändrats betydligt sedan riksdagens uttalande.

fi-fi	Useat ammattikunnat käyttävät valtion varmennepalveluita.
sv-se	Flera yrkeskårer använder statens certifikattjänster.

fi-fi	Kansalaisille suunnatuissa palveluissa ei ole juurikaan tapahtunut muutosta, koska kansalaiset käyttävät etenkin pankkitunnuksia.
sv-se	Det har just inte skett några ändringar i de tjänster som är riktade till medborgarna, eftersom medborgarna framför allt använder bankkoder.

fi-fi	Avoimia rajapintoja toteutettiin Kansallinen palveluarkkitehtuuri -ohjelmassa, jossa otettiin käyttöön kansallinen palveluväylä ja julkaistiin kansalaisen palvelunäkymän ja tunnistamisratkaisun beta-versio.
sv-se	Öppna kontaktytor genomfördes inom programmet Nationell servicearkitektur, inom vilket den nationella informationsleden togs i bruk och betaversionen av medborgarnas servicevy och identifieringslösning publicerades.

fi-fi	EU:n arvopaperikeskusasetuksen täytäntöönpanoa päätettiin jatkaa siten, että Suomessa toimivan arvopaperikeskuksen tilinhoitajat eivät voi kirjata arvoosuustililaissa (827/1991) tarkoitetulle arvo-osuustilille osakkeenomistajan sijaan hallintarekisteröinnin hoitajaa, jos osakkeenomistaja on suomalainen sijoittaja.
sv-se	Det beslutades att man skulle fortsätta med genomförandet av EU:s förordning om värdepapperscentraler så att kontoförvaltaren av en värdepapperscentral som är verksam i Finland inte kan registrera på ett värdeandelskonto som avses i lagen om värdeandelskonton (827/1991) den som sköter förvaltarregistreringen i stället för aktieägaren, om aktieägaren är en finländsk investerare.

fi-fi	Verohallinto on julkaissut helmikuussa 2016 Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Verohallinnon yhteistyönä valmistuneen raportin arvonlisäverotuksen verovajeesta Suomessa.
sv-se	Skatteförvaltningen publicerade i februari 2016 en rapport över mervärdesbeskattningens skattefel i Finland, som den utarbetat tillsammans med Internationella valutafonden (IMF).

fi-fi	Raportti esittelee kansainvälisesti käytössä olevalla menetelmällä lasketun arvion arvonlisäverovajeesta vuosina 2008–2012.
sv-se	Rapporten presenterar en uppskattning av mervärdesskattefelet under åren 2008–2012, kalkylerat med internationellt använda metoder.

fi-fi	Arvonlisäverovaje on Suomessa kansainvälisesti vertaillen pieni.
sv-se	Mervärdesskattefelet är litet i Finland i internationell jämförelse.

fi-fi	Valtiovarainministeriö uudisti v. 2015 valtion sisäisen vuokrajärjestelmän ja valtion tilahallintoa.
sv-se	Finansministeriet förnyade 2015 statens interna hyressystem och statens lokalförvaltning.

fi-fi	Uudistuksen toimeenpano toteutettiin säätämällä valtioneuvoston asetus valtion kiinteistövarallisuuden hankinnasta, vuokraamisesta, hallinnasta ja hoidosta (242/2015).
sv-se	Genomförandet av reformen skedde genom en ny förordning, statsrådets förordning om förvärv, besittning och skötsel av statlig fastighetsförmögenhet (242/2015).

fi-fi	Senaatti-kiinteistöjen vuokralaisena olevien valtion virastojen ja laitosten vuokrat määräytyvät omakustannusperiaatteen pohjalta.
sv-se	Hyrorna för statliga ämbetsverk och inrättningar som är Senatfastigheters hyresgäster fastställs enligt självkostnadsprincipen.

fi-fi	Uudistuksen seurauksena virastojen ja laitosten vuokrakustannukset laskevat noin 15 % vuodesta 2016 alkaen.
sv-se	Till följd av reformen kommer hyrorna för ämbetsverk och inrättningar att sjunka med cirka 15 % från och med 2016.

fi-fi	Vuokranalennuksen vaikutus talousarvioon on pyritty toteuttamaan budjettineutraalisti.
sv-se	Hyressänkningarnas inverkan på budgeten har man strävat efter att genomföra på ett budgetneutralt sätt.

fi-fi	Opetus- ja kulttuuriministeriö
sv-se	Undervisnings- och kulturministeriet

fi-fi	Eduskunta edellytti tilimuistutuskannanotossaan, että hallitus ryhtyy toimenpiteisiin rakennusalan tutkimus- ja kehittämistoiminnan edellytysten parantamiseksi, jotta rakennusten suuri merkitys ihmisten hyvinvoinnille ja kansantaloudelle otetaan päätöksenteossa nykyistä paremmin huomioon.
sv-se	Riksdagen förutsatte i sitt ställningstagande med anledning av revisionsanmärkningarna att regeringen vidtar åtgärder för att förbättra villkoren för forskning och utveckling inom byggbranschen för att man i beslutsfattandet ska ta större hänsyn till den stora roll byggnader spelar för människornas välbefinnande och samhällsekonomin.

fi-fi	Opetus- ja kulttuuriministeriö on rahoittanut rakennusterveyttä tukevaa koulutusta ja sen suunnittelua.
sv-se	Undervisnings- och kulturministeriet har beviljat finansiering för utbildning som stöder hälsoriktigt byggande och för planering av utbildningen.