fi-fi	Seurantajärjestelmällä vahvistetaan kestävää kehitystä koskevan tutkimustiedon ja poliittisen päätöksenteon välistä kytkentää.
sv-se	Systemet för uppföljning avser att stärka kopplingen mellan forskningsrön om hållbar utveckling och det politiska beslutsfattandet.

fi-fi	Seurantajärjestelmän tiedot kokonaisuudessaan ovat käytössä toukokuun lopussa 2018.
sv-se	Uppgifterna i systemet finns att tillgå i sin helhet i slutet av maj 2018.

fi-fi	Valtion talousarvion ja Agenda 2030:n yhteyttä vahvistettiin siten, että vuoden 2018 talousarviossa on esitetty ensimmäistä kertaa, miten kestävän kehityksen selonteon painopisteet näkyvät hallinnonalojen toiminnassa.
sv-se	Kopplingen mellan statsbudgeten och Agenda 2030 stärktes genom att för första gången i budgeten för 2018 ange hur fokusområdena i redogörelsen om hållbar utveckling syns i förvaltningsområdenas verksamhet.

fi-fi	Talousarvion kehittämistä jatketaan kestävän kehityksen huomioimiseksi nykyistä paremmin.
sv-se	Utvecklingen av budgeten ska fortsätta för att ännu bättre ta hänsyn till hållbar utveckling.

fi-fi	Agenda 2030:n toimeenpanoa EU-tasolla käsittelevät neuvoston päätelmät hyväksyttiin kesäkuussa.
sv-se	Rådets slutsatser som gäller genomförandet av Agenda 2030 på EU-nivå godkändes i juni.

fi-fi	Päätelmiin saatiin Suomen tavoitteiden mukaisesti vahva kirjaus Agenda 2030:n huomioimisesta EU:n toiminnassa kaikilla politiikkasektoreilla.
sv-se	I slutsatserna ingick i enlighet med Finlands mål en stark skrivning om att Agenda 2030 ska beaktas på alla politiksektorer i EU:s verksamhet.

fi-fi	Kestävä kehitys, Agenda 2030 ja ilmastonmuutoksen hillitseminen ovat Arktisen neuvoston Suomen puheenjohtajuuskauden (2017–2019) viitekehys ja vahvasti esillä myös pohjoismaisen ministerineuvoston työssä.
sv-se	Hållbar utveckling, Agenda 2030 och bekämpning av klimatförändringen utgör referensramen under Finlands ordförandeperiod i Arktiska rådet (2017–2019) och har hög prioritet också i Nordiska ministerrådets arbete.

fi-fi	Kestävän kehityksen yhteiskuntasitoumus kehittyi mekanismina.
sv-se	Samhällsåtagandet för hållbar utveckling utvecklades som mekanism.

fi-fi	Esimerkkinä kehittymisestä on lainsäädännön valmistelun sijasta tehty ravitsemussitoumus elintarvikkeiden ravitsemuksellisen laadun (esim. suolan ja sokerin vähentäminen, lapsille suunnatut ravitsemussuositukset) parantamiseksi.
sv-se	Ett exempel är det näringsåtagande för att förbättra livsmedlens näringskvalitet (t.ex. mindre salt och socker, näringsrekommendationer för barn) som gjordes i stället för beredning av ny lagstiftning.

fi-fi	Sen osapuolina ovat sosiaali- ja terveysministeriö, maa- ja metsätalousministeriö ja ravitsemusneuvottelukunta sekä elintarvikealan toimijat.
sv-se	Parterna i åtagandet är social- och hälsovårdsministeriet, jord- och skogsbruksministeriet  och  näringsdelegationen  samt  aktörerna  i  livsmedelsbranschen.

fi-fi	Vuoden loppuun mennessä ravitsemussitoumuksia oli annettu yli 40 elintarvike- ja kaupan alan yritysten tai ravintoloiden toimesta.
sv-se	Fram till årets slut hade olika företag i livsmedelsbranschen och handeln och restauranger gjort över 40 näringsåtaganden.

fi-fi	Muovikassien määrän vähentämiseksi solmittuun ympäristöministeriön ja kaupan alan muovikassisopimusjärjestelmään on liittynyt tuhansia myymälöitä ympäri Suomen eri kaupan aloilta.
sv-se	Miljöministeriet och handeln ingick ett avtal för att minska på mängden plastkassar, och nu har tusentals affärer i olika branscher i hela Finland gått med i systemet.

fi-fi	Päivittäistavarakaupan myymälöistä järjestelmässä mukana olevilla on n. 97 prosentin markkinaosuus.
sv-se	De dagligvaruaffärer som är med i det har en marknadsandel på ca 97 %.

fi-fi	Vuoden loppuun mennessä konkreettisia toimenpidesitoumuksia oli kertynyt yli 730. Sitoumusten määrä on lähes kaksinkertainen edellisvuoteen verrattuna.
sv-se	Fram till årets slut hade antalet konkreta åtgärdsåtaganden stigit till över 730, vilket är nästan dubbelt så många som året innan.

fi-fi	Erityisesti yritykset ovat nähneet työkalun hyödyllisenä (yli 300 yritystä oli mukana vuoden 2017 lopussa, v. 2016 vastaava luku oli 85 yritystä).
sv-se	Särskilt företag har ansett att verktyget är användbart (över 300 företag var med i slutet av 2017, motsvarande antal 2016 var 85 företag).

fi-fi	OECD:n selvityksen  mukaan Suomella on kaikki edellytykset Agenda 203o:n johdonmukaiseen toteutukseen.
sv-se	Enligt OECD:s utredning  har Finland alla förutsättningar att genomföra Agenda 203o på ett koherent sätt.

fi-fi	Näitä ovat korkean tason poliittinen sitoutuminen ja hallituksen sitouttava strateginen kehys, koko hallinnon kattava koordinaatio sekä systemaattinen ja osallistava seuranta- ja arviointijärjestelmä.
sv-se	Dessa är att det finns ett politiskt engagemang på hög nivå och en strategisk ram som förankrar programmet hos regeringen, en samordning som omfattar hela förvaltningen samt ett systematiskt och inkluderande system för uppföljning och utvärdering.

fi-fi	 OECD.
sv-se	 OECD.

fi-fi	Policy Coherence for Sustainable Development 2018 (julkaistaan keväällä 2018)
sv-se	Policy Coherence for Sustainable Development 2018 (publiceras våren 2018).

fi-fi	Sitoumustyökalu arvioitiin  kertomusvuonna.
sv-se	Åtagandeverktyget utvärderades  under berättelseåret.

fi-fi	Selvityksessä yleisenä johtopäätöksenä todettiin, että yhteiskuntasitoumusprosessin kehittäminen vaatii monia erilaisia, toimenpidesitoumusten eri vaiheisiin ja eri toimijoihin kohdistuvia toimia ja asettaa siksi merkittäviä haasteita prosessin koordinaatiolle.
sv-se	En allmän slutsats i utredningen var att utvecklingen av samhällsåtagandeprocessen kräver många olika insatser som rör de olika skedena i åtgärdsåtagandena och de olika aktörerna och medför därför betydande utmaningar för samordningen av processen.

fi-fi	Arvioinnin ja sen toimenpidesuosituksen johdosta käynnistettiin toimenpidesitoumuspalvelun (sitoumus2050.fi) uudistustyö.
sv-se	Till följd av utvärderingen och de rekommenderade åtgärder som den resulterade i inleddes ett förnyelsearbete av tjänsten för åtgärdsåtaganden (sitoumus2050.fi).

fi-fi	 Lyytimäki ym. K
sv-se	 Lyytimäki et al. 

fi-fi	estävän kehityksen toimenpidesitoumustyökalu: kokonaisarvio ja kehittämismahdollisuudet. 
sv-se	Kestävän kehityksen toimenpidesitoumustyökalu: kokonaisarvio ja kehittämismahdollisuudet. 

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-287-454-2
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-287-454-2

fi-fi	Hallinnonalakohtaiset tulokset Agenda 2030:n toimeenpanosta sisältyvät hallituksen vuosikertomuksen liitteen 1 ministeriöiden tuloksellisuuskuvauksiin.
sv-se	Resultaten av genomförandet av Agenda 2030 på de enskilda förvaltningsområdena ingår i ministeriernas resultatöversikter i bilaga 1 till regeringens årsberättelse.

fi-fi	Julkinen talous
sv-se	 Den offentliga ekonomin

fi-fi	3.1  Julkisen talouden tila
sv-se	3.1  Läget i den offentliga ekonomin

fi-fi	3.1.1 Taloudelliset lähtökohdat
sv-se	3.1.1 Ekonomiska utgångspunkter

fi-fi	Vuonna 2017 Suomen bruttokansantuote lisääntyi 2,6 %.
sv-se	År 2017 ökade Finlands bruttonationalprodukt med 2,6 %.

fi-fi	Yksityisen kulutuksen kasvu jatkui työllisyyden kohenemisen tukemana, asuntorakentamisen suhdannetilanteessa ei näkynyt vielä rauhoittumista ja tuotannollisia investointeja tehtiin runsaasti.
sv-se	Den privata konsumtionen fortsatte att öka stödd av förbättringarna i sysselsättningen, konjunkturläget för bostadsbyggandet fortsatte livligt och det genomfördes rikligt med produktionsmässiga investeringar.

fi-fi	Viennin nopeaan toipumiseen vaikutti ennen kaikkea maailmankaupan kasvu ja myönteinen talouskehitys useimmissa Suomen tärkeimmissä vientimaissa.
sv-se	Den snabba återhämtningen inom exporten berodde framför allt på tillväxten inom världshandeln och den positiva ekonomiska utvecklingen i de flesta av Finlands viktigaste exportländer.

fi-fi	Työttömyysaste ei alentunut alkuvuonna 2017 juuri lainkaan, mutta kääntyi syksyllä hitaaseen laskuun.
sv-se	Arbetslöshetsgraden sjönk nästan inte alls i början av 2017, men började på hösten sjunka långsamt.

fi-fi	Työllisyys parantui selvästi talouskasvun kiihtyessä.
sv-se	Sysselsättningen förbättrades tack vare den klart snabbare ekonomiska tillväxten.

fi-fi	Työllisyys nousi 1,0 % kertomusvuonna, vaikka työn tuottavuus koheni huomattavasti.
sv-se	Sysselsättningen ökade med 1,0 % under berättelseåret, även om arbetsproduktiviteten också förbättrades betydligt.

fi-fi	Inflaatio jäi alhaiseksi, vaikka se kiihtyi loppuvuotta kohden energian hintojen vetämänä.
sv-se	Inflationen förblev låg, även om den tog fart mot slutet av året till följd av de stigande energipriserna.

fi-fi	Vuoden 2017 keväällä valtiovarainministeriö arvioi Suomen talouden päässeen selvään kasvuun.
sv-se	Under våren 2017 bedömde finansministeriet att Finlands ekonomi nått en fas av en tydlig tillväxt.

fi-fi	Bruttokansantuotteen kasvuksi ennustettiin 1,2 % vuodelle 2017, mikä osoittautui selvästi liian varovaiseksi arvioksi.
sv-se	Bruttonationalprodukten förutspåddes öka med 1,2 % 2017, vilket visade sig vara en alltför försiktig bedömning.

fi-fi	Kasvun taustalla arvioitiin olevan laaja-alainen investointien lisääntyminen ja vahvaan luottamukseen perustuva kulutuksen nousu.
sv-se	Orsaken till tillväxten bedömdes vara en ökning av investeringarna på bred front och en ökning av konsumtionen till följd av starkt förtroende.

fi-fi	Maailmankaupan piristyvät näkymät vetivät viennin kasvuennusteita nousuun jo vuoden alussa.
sv-se	De ljusare utsikterna för världshandeln gjorde att tillväxtprognoserna för exporten steg redan vid årets början.

fi-fi	Kohtuullisena jatkuvan talouskasvun arvioitiin nostavan työllisyyden 0,4 prosentin nousuun.
sv-se	Den fortsatta ekonomiska tillväxten uppskattades leda till en höjning av sysselsättningen med 0,4 %.

fi-fi	Työttömyysasteen arvioitiin alenevan ja pitkäaikaistyöttömyyden kasvun pysähtyvän.
sv-se	Arbetslöshetsgraden bedömdes sjunka och den ökande långtidsarbetslösheten stanna av.

fi-fi	Vuoden 2017 aikana Tilastokeskus nosti arvioitaan vuoden 2016 bruttokansantuotteen kasvusta.
sv-se	Under 2017 höjde Statistikcentralen sina bedömningar av bruttonationalproduktens tillväxt 2016.

fi-fi	Kevään ennusteen pohjana oli vuoden 2016 1,4 prosentin kasvu, kun syksyllä v. 2016 kasvu oli noussut 1,9 prosenttiin.
sv-se	Som grund för vårens prognos låg en ökning på 1,4 % 2016, men på hösten 2016 hade den stigit till 1,9 %.

fi-fi	Näillä oli vaikutusta myös talousennusteisiin ja syksyllä 2017 valtiovarainministeriön bruttokansantuotteen kasvuennustetta vuodelle 2017 oli nostettu 2,9 prosenttiin.
sv-se	Detta inverkade också på de ekonomiska prognoserna och på hösten 2017 höjdes finansministeriets tillväxtprognos för bruttonationalprodukten för 2017 till 2,9 %.

fi-fi	Maailmantalouden myönteiset näkymät vahvistuivat vuoden 2017 aikana.
sv-se	De positiva utsikterna för världsekonomin stärktes under 2017.

fi-fi	Erityisesti Euroopassa talouskehitys oli ennakoitua parempaa.
sv-se	Den ekonomiska utvecklingen var bättre än väntat, särskilt i Europa.

fi-fi	Maailmantalouden kasvu oli laajaalaista.
sv-se	Världsekonomin växte på bred front.

fi-fi	Useissa talouksissa sekä vienti että kotimainen kysyntä elpyivät.
sv-se	Både exporten och den inhemska efterfrågan återhämtade sig i många ekonomier.

fi-fi	Työttömyys on alentunut, mutta vaatimaton palkkakehitys ei vielä näy inflaation kiihtymisenä.
sv-se	Arbetslösheten har sjunkit men den anspråkslösa löneutvecklingen har tills vidare inte påskyndat inflationen.

fi-fi	Yhdysvaltojen talouden kasvu jatkui nopeana vuoden 2017 jälkipuoliskolla, ja ennakoivat indikaattorit viittaavat kasvun jatkumiseen.
sv-se	Den ekonomiska tillväxten i Förenta staterna var fortsatt snabb under den senare hälften av 2017 och prognosindikatorerna visar att tillväxten fortsätter.

fi-fi	Erityisesti teollisuuden uudet tilaukset osoittavat vahvaa kasvua, joskin uusien vientitilausten suhteen odotukset ovat maltillisempia.
sv-se	Särskilt de nya ordrarna för industrin går starkt framåt, men när det gäller nya exportordrar är förväntningarna måttfullare.

fi-fi	Inflaationäkymät olivat edelleen maltillisia.
sv-se	Inflationsutsikterna var alltjämt återhållsamma.

fi-fi	Vaatimattoman nimellispalkkakehityksen taustalla arvioidaan olevan hidas tuottavuuden kasvu ja työvoiman ylitarjonta.
sv-se	Den långsamma ökningen i produktiviteten och överutbudet på arbetskraft bedöms vara orsakerna till den anspråkslösa nominella löneutvecklingen.

fi-fi	Euroalueen kasvu jatkui vahvana, luottamus pysyi korkealla ja investoinnit ovat elpyneet lähelle finanssikriisiä edeltävää tasoa.
sv-se	Den starka tillväxten i euroområdet fortsatte, förtroendet förblev högt och investeringarna har återhämtat sig och är nu nära den nivå som rådde före finanskrisen.

fi-fi	Työllisyystilanne parantui, mutta kuten Yhdysvalloissa, palkkakehitys oli useissa euroalueen maissa yhä maltillista, mikä heijastui ostovoiman vaatimattomana kasvuna ja vaimeina inflaatio-odotuksina.
sv-se	Sysselsättningsläget förbättrades, men liksom i Förenta staterna var löneutvecklingen alltjämt måttfull i många av euroområdets länder, vilket avspeglades i en anspråkslös ökning av köpkraften och dämpade inflationsförväntningar.

fi-fi	Tästä huolimatta kuluttajien odotukset talouskehityksestä olivat useissa maissa myönteisiä.
sv-se	Trots detta var konsumenternas förväntningar på den ekonomiska utvecklingen positiva i ett flertal länder.

fi-fi	3.1.2 Julkisen talouden hoitoa ohjaavat EU- ja kansalliset säännökset
sv-se	3.1.2 Bestämmelser på EU-nivå och nationell nivå som styr skötseln av de offentliga finanserna

fi-fi	EU-säännökset, erityisesti perussopimus sekä vakaus- ja kasvusopimus, asettavat puitteet julkisen talouden hoidolle jäsenmaissa.
sv-se	EU-bestämmelserna, särskilt fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten, anger ramarna för skötseln av de offentliga finanserna i medlemsstaterna.

fi-fi	Vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevä osa varmistaa, että finanssipolitiikka on kestävää normaalin suhdannevaihtelun aikana, kun taas korjaava osa määrittelee kehikon, jonka puitteissa maat ryhtyvät korjaaviin toimiin liiallisen alijäämän tilanteessa.
sv-se	Stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del säkerställer att finanspolitiken är hållbar under normala konjunkturväxlingar, medan den korrigerande delen fastställer den ram inom vilken länderna ska vidta korrigerande åtgärder i en situation med alltför stora underskott.

fi-fi	Julkisen talouden tavoitteenasettelua ohjaa julkisyhteisöjen rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite (MTO).
sv-se	Målsättningen för de offentliga finanserna styrs av det medelfristiga målet för saldot inom den offentliga sektorn.

fi-fi	Sen tehtävänä on varmistaa turvamarginaali perussopimuksen alijäämä- ja velkaviitearvoihin nähden sekä julkisen talouden kestävyyden nopea saavuttaminen.
sv-se	Detta mål ska säkerställa säkerhetsmarginalen med avseende på referensvärdena för underskottet och skulden i fördraget samt att hållbarhet i de offentliga finanserna uppnås snabbt.

fi-fi	Finanssipoliittisen lain  mukaan valtioneuvosto ryhtyy tarpeellisiksi katsomiinsa julkisen talouden vakautta ja kestävyyttä korjaaviin toimenpiteisiin, jos julkisen talouden rakenteellisessa rahoitusasemassa sen arvion mukaan on MTO:n saavuttamista vaarantava merkittävä poikkeama.
sv-se	Enligt den finanspolitiska lagen  ska statsrådet vidta de åtgärder som statsrådet anser behövliga för att korrigera de offentliga finansernas stabilitet och hållbarhet, om det enligt dess bedömning finns en sådan betydande avvikelse i det strukturella saldot i de offentliga finanserna som kan äventyra uppnåendet av det medelfristiga målet.

fi-fi	 Laki talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta ja sopimuksen soveltamisesta sekä julkisen talouden monivuotisia kehyksiä koskevista vaatimuksista 869/2012.
sv-se	 Lag om sättande i kraft av de bestämmelser som hör till området för lagstiftningen i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen och om tillämpning av fördraget samt om kraven på de fleråriga ramarna för de offentliga finanserna 869/2012.

fi-fi	Suomessa keskipitkän aikavälin tavoitteeksi on asetettu -0,5 prosentin rakenteellinen rahoitusjäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen.
sv-se	I Finland sattes det medelfristiga målet för den strukturella balansen till -0,5 % i förhållande till bruttonationalprodukten.

fi-fi	Suomelle myönnettiin keväällä 2017 rakenneuudistuslausekkeen mukaista joustoa, joka sallii poikkeaman MTO-tavoitteeseen johtavalta polulta vuosina 2017–2019.
sv-se	På våren 2017 beviljades Finland flexibilitet i enlighet med strukturreformsklausulen, vilket tillåter avvikelse från det medelfristiga målet 2017–2019.

fi-fi	Maakohtaisten suositusten mukaisesti Suomen tulee saavuttaa MTO-tavoite v. 2018 ottaen huomioon Suomelle myönnetty jousto, mikä tarkoittaa -1,0 prosentin rakenteellista rahoitusasemaa.
sv-se	I enlighet med de landspecifika rekommendationerna Finland måste nå det medelfristiga målet år 2018 med beaktande av den flexibilitet som beviljats Finland. Detta betyder ett strukturellt saldo på -1,0 %.

fi-fi	Suomi saavutti MTO:n v. 2016, jolloin julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema oli -0,4 % suhteessa bruttokansantuotteeseen.
sv-se	Finland nådde det medelfristiga målet 2016, då det strukturella saldot i de offentliga finanserna var -0,4 % i förhållande till bruttonationalprodukten.

fi-fi	Vuonna 2017 rakenteellinen rahoitusasema vahvistui edelleen -0,1 prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen eli Suomi ylitti MTO:n.
sv-se	År 2017 stärktes det strukturella saldot igen till -0,1 % i förhållande till bruttonationalprodukten, dvs. Finland överskred det medelfristiga målet.

fi-fi	Vahvistumisen taustalla oli nopea verotulojen kasvu ja erittäin vaimea kokonaismenojen kehitys, jota tukivat mm. hallitusohjelman liitteen 6 mukaiset sopeutustoimet.
sv-se	Orsaken till detta var den snabba ökningen av skatteinkomsterna och att de totala utgifterna utvecklades på ett synnerligen dämpat sätt som stöddes bl.a. av anpassningsåtgärderna i bilaga 6 till regeringsprogrammet.

fi-fi	Suomi noudatti rakenteellista rahoitusasemaa koskevia vaatimuksia v. 2017.
sv-se	Finland följde kraven på strukturellt saldo 2017.

fi-fi	Julkisen talouden suunnitelmasta annetun asetuksen (VNa 120/2014, muut. 601/2017) mukaan julkisen talouden suunnitelmassa asetetaan MTO:n lisäksi nimelliset monivuotiset rahoitusasematavoitteet koko julkiselle taloudelle sekä tavoite kullekin julkisen talouden alasektorille.
sv-se	Enligt statsrådets förordning om en plan för de offentliga finanserna (120/2014, ändrad 601/2017) ställs det utöver det medelfristiga målet i planen för de offentliga finanserna upp fleråriga nominella mål för saldot för hela den offentliga sektorns finanser samt ett mål för varje undersektor inom de offentliga finanserna.

fi-fi	Nämä tavoitteet on asetettava siten, että ne johtavat vähintään MTO:n saavuttamiseen.
sv-se	De här målen ska ställas upp så att de åtminstone leder till att det medelfristiga målet uppnås.

fi-fi	Hallituksen päättämiä alasektorikohtaisia nimellisiä rahoitusasematavoitteita on kuvattu tarkemmin edellä luvussa 2.1.
sv-se	De nominella mål för saldot för varje undersektor som regeringen fattat beslut om beskrivs närmare i kapitel 2.1.

fi-fi	Velvoite monivuotisten tavoitteiden asettamisesta lisättiin asetukseen v. 2017.
sv-se	År 2017 fogades skyldigheten att ställa upp fleråriga mål till förordningen.

fi-fi	Hallitus asetti monivuotiset tavoitteet ensimmäisen kerran keväällä 2017 laaditussa julkisen talouden suunnitelmassa.
sv-se	Regeringen ställde för första gången upp de fleråriga målen i den plan för de offentliga finanserna som utarbetades våren 2017.

fi-fi	EU:n perussopimuksessa on asetettu julkisen talouden alijäämälle kolmen prosentin ja velalle 60 prosentin viitearvot suhteessa bruttokansantuotteeseen.
sv-se	I EU:s fördrag fastställs referensvärdet för underskottet i de offentliga finanserna till 3 % och för skulden till 60 % i förhållande till bruttonationalprodukten.

fi-fi	Julkisen talouden alijäämä on pysynyt selvästi alle kolmessa prosentissa vuodesta 2015 lähtien ja aleni 0,6 prosenttiin v. 2017.
sv-se	Underskottet i de offentliga finanserna har hållit sig klart under 3 % sedan 2015 och sjönk till 0,6 % 2017.

fi-fi	Myös velkasuhde kääntyi laskuun v. 2016 ja aleni julkisen talouden sopeutustoimien ja talouskasvun myötä 61,4 prosenttiin v. 2017.
sv-se	Även skuldkvoten började sjunka 2016 och minskade 2017 till 61,4 % i och med anpassningsåtgärderna i de offentliga finanserna och den ekonomiska tillväxten.

fi-fi	Velkasuhteen alenemisesta johtuen komissio on arvioinut Suomen täyttävän EU:n velkakriteerin v. 2017.
sv-se	Tack vare den minskade skuldkvoten har kommissionen bedömt att Finland uppfyller EU:s skuldkriterium 2017.

fi-fi	3.1.3 Julkisen talouden tila vuonna 2017
sv-se	3.1.3 Läget i den offentliga ekonomin 2017

fi-fi	Suomen julkinen talous on ollut koko kuluvan vuosikymmenen ajan alijäämäinen.
sv-se	Den offentliga ekonomin i Finland har under hela detta decennium uppvisat underskott.

fi-fi	Julkista taloutta ovat heikentäneet väestön ikärakenteen muutoksesta johtuva ikäsidonnaisten menojen kasvu ja vuoteen 2015 saakka heikkona jatkunut talouskehitys.
sv-se	Den offentliga ekonomin har försvagats av att de åldersrelaterade utgifterna har ökat till följd av förändringar i befolkningens åldersstruktur och att den ekonomiska utvecklingen varit svag till 2015.

fi-fi	Sopeutustoimet sekä talouskasvun elpyminen ovat kuitenkin pienentäneet alijäämää viime vuosina.
sv-se	Anpassningsåtgärderna och den ekonomiska tillväxtens återhämtning har under de senaste åren dock minskat underskottet.

fi-fi	Vuonna 2017 alijäämä oli 1,3 mrd. euroa eli 0,6 % suhteessa bruttokansantuotteeseen.
sv-se	År 2017 var underskottet 1,3 md euro, dvs. 0,6 % i förhållande till bruttonationalprodukten.

fi-fi	Alijäämä pieneni edellisvuodesta selvästi, mutta julkisen talouden menot olivat ripeästä talouskasvusta huolimatta edelleen tuloja suuremmat.
sv-se	Underskottet minskade klart från året innan, men trots den snabba ekonomiska tillväxten var den offentliga ekonomins utgifter fortfarande större än dess inkomster.

fi-fi	Julkisyhteisöjen velkasuhde kääntyi laskuun v. 2016 ja lasku jatkui v. 2017.
sv-se	Den offentliga sektorns skuldkvot började sjunka 2016 och detta fortsatte 2017.

fi-fi	Julkinen talous velkaantui kuitenkin edelleen.
sv-se	Den offentliga ekonomins skuldsättning fortsatte dock.

fi-fi	Julkisyhteisöjen kokonaismenot pysyivät v. 2017 likimain edellisvuoden tasolla.
sv-se	År 2017 låg den offentliga sektorns totala utgifter ungefär på samma nivå som året innan.

fi-fi	Menoja pienensivät sopeutustoimien ohella kilpailukykysopimuksen mukaiset julkisen sektorin työnantajamaksujen alennukset sekä lomarahaleikkaukset.
sv-se	Utgifterna minskade till följd av anpassningsåtgärderna och i enlighet med konkurrenskraftsavtalet av sänkningarna av arbetsgivaravgifterna inom den offentliga sektorn samt nedskärningarna av semesterpenningen.

fi-fi	Kokonaistulot kasvoivat työnantajamaksualennuksista ja kilpailukykysopimuksen yhteydessä myönnetyistä veronkevennyksistä huolimatta hyvin.
sv-se	De totala inkomsterna ökade trots sänkningarna av arbetsgivaravgifterna och de skattelättnader som beviljades i samband med konkurrenskraftsavtalet.

fi-fi	Kilpailukykysopimuksen vuoksi sekä menoaste että veroaste alenivat.
sv-se	På grund av konkurrenskraftsavtalet minskade både utgiftsgraden och skattegraden.

fi-fi	Julkisen talouden alasektoreista heikoin rahoitusasema on valtiontaloudessa.
sv-se	Av undersektorerna inom de offentliga finanserna uppvisar statsfinanserna den svagaste finansiella ställningen.

fi-fi	Valtiontalous oli 3,8 mrd. euroa eli 1,7 % suhteessa bruttokansantuotteeseen alijäämäinen, joskin alijäämä supistui edellisestä vuodesta yli 2 mrd. euroa.
sv-se	Statsfinanserna uppvisade ett underskott på 3,8 md euro, dvs. 1,7 % i förhållande till bruttonationalprodukten, även om underskottet minskade med över 2 md euro från föregående år.

fi-fi	Suhdannevaihtelut heijastuvat selvimmin valtiontalouteen erityisesti verotulojen suuren suhdanneherkkyyden vuoksi.
sv-se	Konjunkturväxlingarna avspeglas tydligast i statsfinanserna på grund av att skatteinkomsterna är så konjunkturkänsliga.

fi-fi	Vahva talouskasvu lisäsi valtion verotuloja v. 2017, minkä lisäksi verotuloja kasvattivat kertaluonteiset tekijät, kuten poikkeuksellisen suuret yhteisöveron sekä perintö- ja lahjaveron tuotot.
sv-se	Den starka ekonomiska tillväxten ledde till att statens skatteinkomster ökade 2017 och utöver detta ökade skatteinkomsterna också på grund av faktorer av engångskaraktär, t.ex. de ovanligt stora intäkterna från samfundsskatten och arvs- och gåvoskatten.

fi-fi	Valtion menoja supistivat kilpailukykysopimuksen mukaiset työnantajamaksujen alennukset ja lomarahan leikkaus sekä hallitusohjelman mukaiset sopeutustoimet.
sv-se	Statens utgifter krympte tack vare sänkningarna av arbetsgivaravgifterna och nedskärningen av semesterpenningen i konkurrenskraftsavtalet samt anpassningsåtgärderna enligt regeringsprogrammet.

fi-fi	Paikallishallinto oli hieman alijäämäinen v. 2017.
sv-se	Lokalförvaltningen uppvisade ett svagt underskott 2017.

fi-fi	Alijäämä pieneni edellisvuodesta.
sv-se	Underskottet minskade från föregående år.

fi-fi	Paikallishallinnon kulutusmenot pysyivät kilpailukykysopimuksen lomarahaleikkauksista ja maksualennuksista, hallitusohjelman mukaisista sopeutustoimista sekä kuntien omista sopeutustoimista huolimatta likimain edellisvuoden tasolla.
sv-se	Trots konkurrenskraftsavtalets nedskärningar av semesterpenningen och sänkta avgifter, anpassningsåtgärderna enligt regeringsprogrammet och kommunernas egna anpassningsåtgärder, låg lokalförvaltningens konsumtionsutgifter ungefär på samma nivå som föregående år.

fi-fi	Paikallishallintoa rasittaa erityisesti väestön ikärakenteen muutoksesta aiheutuva sosiaali- ja terveydenhuoltomenojen kasvu.
sv-se	Lokalförvaltningen belastas i synnerhet av att utgifterna för social- och hälsovården ökar till följd av förändringar i befolkningens åldersstruktur.

fi-fi	Vuonna 2020 osa paikallishallinnon tehtävistä siirtyy maakunnille sote- ja maakuntauudistuksen myötä.
sv-se	År 2020 överförs en del av lokalförvaltningens uppgifter på landskapen i och med social- och hälsovårdsreformen och landskapsreformen.

fi-fi	Työeläkelaitosten ylijäämä oli hieman alle prosentin suhteessa bruttokansantuotteeseen v. 2017.
sv-se	Arbetspensionsanstalternas överskott var knappt en procent i förhållande till bruttonationalprodukten 2017.

fi-fi	Työeläkelaitosten ylijäämää on alentanut eläkemenojen nopea kasvu, jota eläkemaksutulojen ja omaisuustulojen kasvu ei ole riittänyt kumoamaan.
sv-se	Pensionsutgifternas snabba ökning har minskat arbetspensionsanstalternas överskott och de ökade inkomsterna från pensionsavgifter och förmögenhet räcker inte för att neutralisera den.

fi-fi	Muiden sosiaaliturvarahastojen rahoitusasema oli hieman ylijäämäinen.
sv-se	De övriga socialskyddsfondernas saldo uppvisade ett svagt överskott.

fi-fi	Muiden sosiaaliturvarahastojen rahoitusasemaa ovat vahvistaneet v. 2016 toteutettu työttömyysvakuutusmaksun korotus sekä työttömyyden aleneminen.
sv-se	De övriga socialskyddsfondernas saldo förbättrades av en höjning av arbetslöshetsförsäkringspremien 2016 och minskad arbetslöshet.

fi-fi	Julkisyhteisöjen menot lajeittain 2017
sv-se	Den offentliga sektorns utgifter per slag 2017

fi-fi	Julkisyhteisöjen tulot lajeittain 2017
sv-se	Den offentliga sektorns inkomster per slag 2017

fi-fi	Julkisyhteisöjen nettorahoitusvarat ovat kasvaneet viime vuosina lähinnä sosiaaliturvarahastojen kasvun ansiosta.
sv-se	Den offentliga sektorns finansiella nettotillgångar har ökat de senaste åren främst tack vare att socialskyddsfonderna har vuxit.

fi-fi	Vuonna 2017 kaikkien alasektoreiden nettorahoitusvarat kasvoivat.
sv-se	År 2017 ökade de finansiella nettotillgångarna inom alla undersektorer.

fi-fi	Julkisyhteisöjen yhteenlasketut nettorahoitusvarat, eli rahoitusvarojen ja velkojen erotus, olivat 130,9 mrd. euroa vuoden 2017 lopussa.
sv-se	Den offentliga sektorns sammanlagda finansiella nettotillgångar, dvs. skillnaden mellan de finansiella tillgångarna och skulderna, uppgick till 130,9 md euro vid utgången av 2017.

fi-fi	Julkisyhteisöistä sosiaaliturvarahastojen nettorahoitusvarat ovat positiiviset, valtionhallinnon ja paikallishallinnon negatiiviset.
sv-se	Av den offentliga sektorns finansiella nettotillgångar är socialskyddsfondernas positiva, medan statsförvaltningens och lokalförvaltningens är negativa.

fi-fi	Vuoden aikana valtionhallinnon nettorahoitusvarat kasvoivat yht. 3,3 mrd. euroa.
sv-se	Under året ökade statsförvaltningens finansiella nettotillgångar med sammanlagt 3,3 md euro.

fi-fi	Vuoden lopussa valtion velka ylitti rahoitusvarat 64,2 mrd. eurolla.
sv-se	I slutet av året överskred statsskulden de finansiella tillgångarna med 64,2 md euro.

fi-fi	Paikallishallinnon nettorahoitusvarat kasvoivat 0,6 mrd. euroa.
sv-se	Lokalförvaltningens finansiella nettotillgångar ökade med 0,6 md euro.

fi-fi	Työeläkelaitosten ja muiden sosiaaliturvarahastojen nettorahoitusvarat nousivat vuoden 2017 aikana 12,2 mrd. eurolla.
sv-se	Arbetspensionsanstalternas och de övriga socialskyddsfondernas finansiella nettotillgångar ökade under 2017 med 12,2 md euro.

fi-fi	Vuoden lopussa varojen ja velkojen erotus oli 198,1 mrd. euroa.
sv-se	I slutet av året var skillnaden mellan tillgångarna och skulderna 198,1 md euro.

fi-fi	Työeläkelaitosten rahoitusvarat olivat 206,5 mrd. euroa.
sv-se	Arbetspensionsanstalternas finansiella tillgångar uppgick till 206,5 md euro.

fi-fi	3.2  Valtiontalous
sv-se	3.2  Statsfinanserna

fi-fi	3.2.1 Valtiontalouden kokonaislaskelmat
sv-se	3.2.1 Statens ekonomiska totalkalkyler

fi-fi	Valtiontalouden kokonaislaskelmien (tuotto- ja kululaskelma sekä tase) tarkoituksena on parantaa kokonaiskuvaa valtioneuvoston ohjausvallan alaisesta valtiontaloudesta (valtio-oikeushenkilö).
sv-se	Avsikten med statens totalkalkyler (intäkts- och kostnadskalkyl samt balansräkning) är att ge en bättre helhetsbild än i nuläget av statsfinanserna som är underställda statsrådet (den juridiska personen staten).

fi-fi	Kokonaislaskelmat antavat erillisiä tilinpäätöslaskelmia tarkemman kuvan valtiontalouden liikekirjanpidon mukaisesta tuloksesta ja taseen rakenteesta.
sv-se	Totalkalkylerna ger en klarare bild av resultatet och balansräkningens struktur enligt affärsbokföringen av statsfinanserna än separata bokslutskalkyler.

fi-fi	Kokonaislaskelmat on laadittu yhdistelemällä talousarviotalouden, valtion liikelaitosten ja talousarvion ulkopuolisten valtion rahastojen tilinpäätöstiedot .
sv-se	Totalkalkylerna har upprättats genom att budgetekonomin, statens affärsverk och fonderna utanför budgetekonomin har kombinerats. 

fi-fi	Valtion määräysvallassa  olevat yhtiöt ja osakkuusyhtiöt ovat mukana laskelmissa käyttöomaisuusarvopapereissa.
sv-se	De bolag och intressebolag som staten har bestämmande inflytande över  ingår i värdepappren för anläggningstillgångar i kalkylerna.

fi-fi	 Kirjanpitosääntöjen mukaisesti laadittavat konsernilaskelmat perustuvat määräysvaltakriteeriin.
sv-se	 Koncernkalkylerna som utarbetas enligt bokföringsreglerna grundar sig på bestämmande inflytande.

fi-fi	Tällaiset laskelmat sisältäisivät nykyisten kokonaislaskelmien sisältämien talousarviotalouden, rahastotalouden ja liikelaitostalouden lisäksi valtionyhtiöt ja mahdollisesti myös valtion osakkuusyhtiöt sekä liikelaitosten tytär- ja osakkuusyhtiöt.
sv-se	Kalkylerna innehåller utöver budgetekonomin, fondekonomin och affärsverkens ekonomi som ingår i de nuvarande totalkalkylerna också de statsägda bolagen och eventuellt också statens intressebolag samt affärsverkens dotter- och intressebolag.

fi-fi	 Yli 50 prosentin osuus äänivallasta, luettelo yhtiöistä on valtion tilinpäätöksen liitteessä 7 (hallituksen vuosikertomuksen liite 2).
sv-se	 Över 50 % av rösträtten, en förteckning över bolagen finns i bilaga 7 till statens bokslut (regeringens årsberättelse, bilaga 2).

fi-fi	Valtiontalouden kokonaislaskelmat on laadittu edellä mainittujen yksiköiden virallisten tilinpäätösten perusteella, mutta ne ovat tilintarkastamattomia.
sv-se	Uppgifterna i statens nya totalkalkyler grundar sig på ovannämnda enheternas officiella bokslut, men de har inte reviderats.

fi-fi	Laskelmat ovat tarkemmin esitettyinä hallituksen vuosikertomuksen liitteen 2 luvussa 6.
sv-se	Kalkylerna presenteras mer ingående i bilaga 2 kap. 6 i regeringens årsberättelse.

fi-fi	Vuoden 2016 hallituksen vuosikertomuksessa esitetyistä kokonaislaskelmista poiketen kokonaislaskelmiin on sisällytetty valtion liikelaitoskonsernien tiedot emoliikelaitosten sijaan.
sv-se	I totalkalkylerna har uppgifter för statens affärsverkskoncerner tagits med i stället för de uppgifter för moderaffärsverken som ingick i totalkalkylerna i regeringens årsberättelse för 2016.

fi-fi	Näin ollen vuoden 2017 hallituksen vuosikertomuksessa esitetyt laskelmat eivät ole tältä osin vertailukelpoisia vuoden 2016 hallituksen vuosikertomuksessa esitettyihin laskelmiin.
sv-se	Följaktligen är de kalkyler som presenteras i regeringens årsberättelse för 2017 i detta avseende inte jämförbara med de kalkyler som ingick i regeringens årsberättelse för 2016.

fi-fi	Tässä luvussa sekä liitteen 2 luvussa 6 esitetyissä laskelmissa on laskettu uudelleen vertailuvuoden 2016 tiedot niin, että ne sisältävät liikelaitoskonsernien tiedot.
sv-se	I kalkylerna i detta kapitel samt i bilaga 2 kap. 6 har uppgifterna för 2016 räknats om så att de inbegriper uppgifterna för affärsverkskoncernerna.

fi-fi	Valtion kokonaistuotto- ja kululaskelmasta ja -taseesta on eliminoitu valtiontalouden sisäisten erien vaikutus eli valtion virastojen, rahastojen ja liikelaitosten keskinäiset tapahtumat.
sv-se	De statsfinansiella interna posternas effekt, det vill säga de inbördes transaktionerna mellan statens ämbetsverk, fonderna och affärsverken, har eliminerats i intäkts- och kostnadskalkylen och balansräkningen i totalkalkylerna.

fi-fi	Vuonna 2017 kokonaistuotto- ja kululaskelman kulujäämä oli 2,52 mrd. euroa.
sv-se	År 2017 var kostnadsåterstoden för den totala intäkts- och kostnadskalkylen 2,52 md euro.

fi-fi	Se on pienentynyt 0,89 mrd. euroa vuodesta 2016.
sv-se	Den har minskat med 0,89 md euro sedan 2016.

fi-fi	Tähän on vaikuttanut pääasiassa verotuottojen sekä rahoitustuottojen kasvu.
sv-se	Detta beror i huvudsak på att skatteintäkterna och de finansiella intäkterna vuxit.

fi-fi	Toiminnan kulut
sv-se	Kostnader för verksamheten

fi-fi	Vähemmistöosuus*
sv-se	Minoritetsandel*

fi-fi	* Liikelaitoskonsernien vähemmistöosuus
sv-se	* Minoritetsandel i affärsverkskoncernen

fi-fi	Seuraavassa kuviossa on esitetty kokonaistuotto- ja kululaskelman kulujäämä sekä talousarviotalouden kulujäämä, rahastotalouden tuottojäämä ja liikelaitosten voitto erillisesti raportoituna.
sv-se	I följande figur presenteras kostnadsåterstoden i den totala intäkts- och kostnadskalkylen samt kostnadsåterstoden i budgetekonomin, intäktsåterstoden i fondekonomin och affärsverkens vinst separat.

fi-fi	Tuotto- ja kulujäämät 2014–2017
sv-se	Intäkts- och kostnadsåterstoderna 2014–2017

fi-fi	Valtion kokonaistuotto- ja kululaskelman kulujäämä 2,52 mrd. euroa oli 1,45 mrd. euroa suurempi kuin talousarviotalouden kulujäämästä (3,04 mrd. euroa), valtion liikelaitosten voitosta (0,27 mrd. euroa) sekä talousarvion ulkopuolisten valtion rahastojen tuottojäämästä (1,71 mrd. euroa) suoraan yhteenlaskettu kulujäämä.
sv-se	Kostnadsåterstoden 2,52 md euro i statens totala intäkts- och kostnadskalkyl var 1,45 md euro större än den direkt sammanräknade kostnadsåterstoden av budgetekonomins kostnadsåterstod (3,04 md euro), statens affärsverks vinst (0,27 md euro) samt intäktsåterstoden (1,71 md euro) i fonderna utanför budgeten.

fi-fi	Tämä johtuu sisäisten erien eliminoimisesta, joista suurimpia ovat rahastosiirrot ja liikelaitosten voitontuloutukset talousarviotalouteen:
sv-se	Det beror på elimineringen av de interna transaktionerna av vilka fondöverföringarna och intäktsföringen av affärsverkens vinster i budgetekonomin är de största:

fi-fi	Valtion Eläkerahastosta talousarvioon tehtyjen siirtojen eliminointi vähentää siirtotalouden tuottoja 1 828 milj. euroa.
sv-se	Elimineringen av överföringarna från Statens Pensionsfond till budgeten minskar överföringsekonomins intäkter med 1 828 mn euro.

fi-fi	Valtion talousarviotaloudesta valtion televisio- ja radiorahastoon tehdyn siirron eliminointi vähentää siirtotalouden kuluja 508 milj. euroa.
sv-se	Elimineringen av överföringen från statens budgetekonomi till statens televisions- och radiofond minskar överföringsekonomins kostnader med 508 mn euro.

fi-fi	Liikelaitosten voiton tuloutusten eliminoinnit vähentävät rahoitustuottoja 211 milj. euroa.
sv-se	Elimineringen av intäktsföringen av affärsverkens vinster minskar de finansiella intäkterna med 211 mn euro.

fi-fi	Senaatti-kiinteistöjen saamat vuokrat valtion talousarviotalouden virastoilta vähentävät vuokratuottoja ja vuokrakuluja 559 milj. euroa.
sv-se	Senatfastigheters hyror från ämbetsverken i statens budgetekonomi minskar hyresintäkterna och hyreskostnaderna med 559 mn euro.

fi-fi	Virastojen ja laitosten eläkemaksut (työnantajan osuus) vähentävät muita tuottoja ja henkilöstökuluja 625 milj. euroa.
sv-se	Ämbetsverkens och inrättningarnas pensionsavgifter (arbetsgivarens andel) minskar övriga intäkter och personalkostnader med 625 mn euro.

fi-fi	31.12.2016
sv-se	31.12.2016

fi-fi	31.12.2017
sv-se	31.12.2017

fi-fi	Käyttöomaisuusarvopaperit ja muut pitkäaikaiset sijoitukset
sv-se	Värdepapper ingående i anläggningstillgångarna och övriga långfristiga  placeringar

fi-fi	KÄYTTÖOMAISUUS JA MUUT PITKÄAIKAISET SIJOITUKSET  YHTEENSÄ
sv-se	ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR OCH ÖVRIGA LÅNGFRISTIGA PLACERINGAR SAMMANLAGT

fi-fi	VAIHTO- JA RAHOITUSOMAISUUS YHTEENSÄ
sv-se	OMSÄTTNINGS- OCH FINANSIERINGSTILLGÅNGAR SAMMANLAGT

fi-fi	* Liikelaitoskonsernin vähemmistöosuus
sv-se	* Minoritetsandel i affärsverkskoncernen

fi-fi	Tase kuvaa tilinpäätösajankohdan taloudellista asemaa eli omaisuus- ja velkaeriä.
sv-se	Balansräkningen visar den ekonomiska situationen tidpunkten för bokslutet, det vill säga tillgångsposter och skulder.

fi-fi	Omaisuuserät sisältävät kansallisomaisuuden (kulttuuri- ja luontoperintöä oleva omaisuus, esim. historialliset rakennukset, kansallispuistot), käyttöomaisuuden ja muut pitkävaikutteiset menot (esim. maa-alueet, rakennukset, tietojärjestelmät) sekä vaihtoomaisuuden ja rahoitusomaisuuden.
sv-se	Tillgångsposterna består av nationalförmögenheten (egendom i form av kultur- och naturarv, t.ex. historiska byggnader, nationalparker) anläggningstillgångar och övriga utgifter med lång verkningstid (t.ex. jordområden, byggnader, informationssystem) samt övriga omsättningstillgångar och finansieringstillgångar.

fi-fi	Vaihto- ja rahoitusomaisuus väheni 1,16 mrd. euroa.
sv-se	Omsättnings- och finansieringstillgångarna sjönk med 1,16 md euro.

fi-fi	Riittävä maksuvalmius vuoden vaihteessa mahdollisti likvidien varojen pienentämisen.
sv-se	En tillräcklig likviditet vid årsskiftet gjorde det möjligt att minska de likvida medlen.

fi-fi	Seuraavassa kuviossa on kuvattu omaisuuserien jakautuminen talousarviotalouden taseessa ja kokonaistaseessa v. 2017.
sv-se	I följande figur visas tillgångsposternas fördelning i budgetekonomins balansräkning och i den totala balansräkningen för 2017.

fi-fi	Valtion omaisuuseristä kokonaistaseessa korostuvat käyttöomaisuusarvopaperit ja aineelliset hyödykkeet, jotka valtio omistaa rahastojen ja liikelaitosten kautta.
sv-se	Av statens tillgångsposter i den totala balansräkningen betonas anläggningstillgångarna i form av värdepapper och de materiella tillgångarna som staten äger via fonderna och affärsverken.

fi-fi	Taseen omaisuuserien jakautuminen 31.12.2017
sv-se	Fördelningen av tillgångsposterna i balansräkningen 31.12.2017

fi-fi	Valtion kokonaislaskelman taseen loppusumma 82,2 mrd. euroa oli 10,3 mrd. euroa pienempi kuin talousarviotalouden (56,4 mrd. euroa), valtion liikelaitosten (8,6 mrd. euroa) ja talousarvion ulkopuolisten valtion rahastojen (27,5 mrd. euroa) eliminoimaton yhteenlaskettu taseiden loppusumma.
sv-se	Balansomslutningen 82,2 md euro i statens totalkalkyl var 10,3 md euro mindre än balansomslutningen för den sammanlagda, icke eliminerade budgetekonomin (56,4 md euro), statens affärsverk (8,6 md euro) och de statliga fonderna utanför budgeten (27,5 md euro).

fi-fi	Tämä johtuu yhdistämisistä ja eliminoinneista, joista suurimpia ovat:
sv-se	Detta beror på sammanslagningar och elimineringar av vilka följande är bland de största:

fi-fi	Liikelaitosten omaisuus, kuten rakennukset ja maa-alueet, ilmoitetaan talousarviotalouden taseessa sijoituksina liikelaitosten peruspääomiin, kun taas kokonaistaseessa ne raportoidaan omaisuuserän luonteen mukaisesti.
sv-se	Affärsverkens egendom, såsom byggnader och jordområden, syns som placeringar i verkens grundkapital i budgetekonomins balansräkning, medan de i den totala balansräkningen rapporteras i enlighet med tillgångspostens karaktär.

fi-fi	Liikelaitosomistuksen eliminointi vähentää käyttöomaisuussijoituksia ja omaa pääomaa 6 019 milj. euroa.
sv-se	Elimineringen av ägandet av affärsverken minskar placeringarna i anläggningstillgångar och eget kapital med 6 019 mn euro.

fi-fi	Rahastojen kassavarat ovat osa valtion kassaa.
sv-se	Fondernas kassamedel är en del av statskassan.

fi-fi	Siten rahastojen yhdystilisaamisten eliminointi vähentää kokonaislaskelmassa pankkisaamisia ja lyhytaikaisia velkoja 2 985 milj. euroa.
sv-se	Därför minskar elimineringen av fondernas fordringar på samlingskonton banktillgodohavanden och kortfristiga skulder med 2 985 mn euro.

fi-fi	Valtion Eläkerahastosta talousarvioon suorittamien siirtojen eliminointi vähentää kokonaistaseen omaa pääomaa 1 828 milj. euroa.
sv-se	Elimineringen av överföringarna från Statens Pensionsfond till budgeten minskar den totala balansräkningens egna kapital med 1 828 mn euro.

fi-fi	Liikelaitosten voiton tuloutusten eliminoinnit lisäävät omaa pääomaa 211 milj. euroa.
sv-se	Elimineringen av intäktsföringen av affärsverkens vinster ökar det egna kapitalet med 211 mn euro.

fi-fi	Vieraaseen pääomaan luetaan otetut euromääräiset ja valuuttamääräiset lainat, siirtovelat, ostovelat sekä muut pitkä- ja lyhytaikaiset velat.
sv-se	Till främmande kapital räknas de lån som upptagits i euro och i utländsk valuta, resultatregleringar, leverantörsskulder samt övriga lång- och kortfristiga skulder.

fi-fi	Vuonna 2017 talousarviotalouden vieras pääoma oli yht. 118,5 mrd. euroa.
sv-se	År 2017 var det främmande kapitalet i budgetekonomin tot. 118,5 md euro.

fi-fi	Kokonaistaseen mukainen vieras pääoma oli 31.12.2017 yht. 115,9 mrd. euroa, kasvua oli yht. 1,5 mrd. euroa.
sv-se	Enligt den totala balansräkningen var statens främmande kapital den 31 december 2017 sammanlagt 115,9 md euro, en ökning på tot.

fi-fi	Valtion toimintaa on jouduttu rahoittamaan lainanotolla.
sv-se	En del av statens verksamhet har finansierats med lån.

fi-fi	Talousarviotaloudella euro- ja valuuttamääräisiä lainoja oli v. 2017 yht. 99,1 mrd. euroa.
sv-se	I budgetekonomin utgjorde lånen i euro och i utländsk valuta 2017 sammanlagt 99,1 md euro.

fi-fi	Rahastoilla oli 5 milj. euroa euromääräistä lainaa.
sv-se	Fonderna hade år 2017 lån för 5 mn euro i euro.

fi-fi	Liikelaitoksilla euro- ja valuuttamääräisiä lainoja oli 1,6 mrd. euroa.
sv-se	Affärsverken hade lån för 1,6 md euro i euro och i utländsk valuta.

fi-fi	Lainojen eliminointeja oli 1,2 milj. euroa.
sv-se	Lån eliminerades för 1,2 mn euro.

fi-fi	Kokonaistaseessa lainoja oli 99,6 mrd. euroa.
sv-se	I den totala balansräkningen uppgick lånen till 99,6 md euro.

fi-fi	Valtion kokonaistaseen oma pääoma v. 2017 oli 33,7 mrd. euroa negatiivinen.
sv-se	I statens totala balansräkning 2017 var det egna kapitalet 33,7 md euro negativt.

fi-fi	Vuoteen 2016 nähden oman pääoman negatiivisuus on kasvanut 2,5 mrd. euroa.
sv-se	Jämfört med 2016 har det egna negativa kapitalet ökat med 2,5 md euro.

fi-fi	Oman pääoman kehitys 2007–2017*
sv-se	Eget kapital, utveckling 2007–2017*

fi-fi	* Rahastojen ja liikelaitosten sekä kokonaistaseen kehitys on kuvattu kokonaistasetarkastelun kattavalta ajanjaksolta eli vuosilta 2014–2017.
sv-se	* Fondernas och affärsverkens samt den totala balansräkningens utveckling har åskådliggjorts för den tid som granskningen av den totala balansräkningen täcker, dvs. åren 2014–2017.

fi-fi	Tämä johtuu sekä rahastojen että liikelaitosten oman pääoman positiivisuudesta.
sv-se	Det beror på att både fondernas och affärsverkens egna kapital är positiva.

fi-fi	Yhteenlaskettu oma pääoma on kuitenkin heikentynyt niiden vuosien aikana, jolta kokonaislaskelmat on laadittu.
sv-se	Det sammanlagda kapitalet har emellertid minskat under de år som totalkalkyler har utarbetats för.

fi-fi	Tämä johtuu valtion talousarviotalouden kulujäämien kertymisestä.
sv-se	Det beror på att kostnadsåterstoder har ackumulerats i statens budgetekonomi.

fi-fi	Valtion talousarviotaloudesta tehtiin ensimmäinen aloittava tase 1.1.1998.
sv-se	För statens budgetekonomi noterades den första ingående balansen den 1 januari 1998.

fi-fi	Oma pääoma oli tuolloin n. 30 mrd. euroa negatiivinen.
sv-se	Det egna kapitalet var då ca 30 md euro negativt.

fi-fi	Taseessa omaisuus arvostettiin pääosin hankintamenohintaan.
sv-se	I balansräkningen uppskattades egendomen huvudsakligen till priset av utgiften för anskaffningen.

fi-fi	Vuosina 1998–2008 talousarviotalouden tuotto- ja kululaskelmat olivat pääsääntöisesti positiivisia.
sv-se	Åren 1998– 2008 var statens intäkts- och kostnadskalkyler i regel positiva.

fi-fi	Tämä vahvisti valtion varallisuusasemaa ja v. 2008 valtion talousarviotalouden oma pääoma oli enää 8,1 mrd. euroa negatiivinen.
sv-se	Detta stärkte statens ekonomiska situation, och 2008 var det egna kapitalet i statens budgetekonomi bara negativt till 8,1 md euro.

fi-fi	Valtion talousarviotalouden tilinpäätökset ovat olleet tappiollisia vuodesta 2009 lähtien.
sv-se	Boksluten för statens budgetekonomi har från och med 2009 visat förlust.

fi-fi	Tämä on heikentänyt valtion varallisuusasemaa ja johtanut valtion negatiivisen oman pääoman kasvuun.
sv-se	Detta har försvagat statens ekonomiska situation och lett till ett ökat negativt eget kapital.

fi-fi	Taseen mukainen omaisuus ei ole kasvanut yhtä paljon kuin vieras pääoma.
sv-se	Egendomen enligt balansräkningen har inte ökat lika mycket som främmande kapital.

fi-fi	Seuraavassa taulukossa on kuvattu valtion talousarviotalouden sekä Valtion Eläkerahaston ja Solidium Oyj:n julkisesti noteerattujen arvopapereiden kirjanpito- ja markkina-arvot.
sv-se	I följande tabell visas bokföringsvärdet och marknadsvärdet för de offentligt noterade värdepappren i statens budgetekonomi samt i Statens Pensionsfond och i Solidium.

fi-fi	Valtion talousarviotaloudesta on esitetty ainoastaan käyttöomaisuuteen ja muihin pitkäaikaisiin sijoituksiin luettavat sijoitukset.
sv-se	För statens budgetekonomis vidkommande presenteras endast de placeringar som räknas som placeringar i anläggningstillgångar och övriga långfristiga placeringar.

fi-fi	Talousarviotalous
sv-se	Budgetekonomi

fi-fi	Valtion eläkerahasto
sv-se	Statens  Pensionsfond

fi-fi	Markkina- arvo
sv-se	Marknadsvärde

fi-fi	Kirjanpito- arvo
sv-se	Bokföringsvärde

fi-fi	Muutos 2017 vs.
sv-se	Ändring 2017 jämfört med

fi-fi	Muutos 2017 vs. 2016, %
sv-se	Ändring 2017 jämfört med 2016, %

fi-fi	* Solidium ei laadi tilinpäätöstä kalenterivuoden viimeisen päivän tilanteesta.
sv-se	* Solidium upprättar inte något bokslut över läget den 31 december.

fi-fi	Solidium arvostaa julkisesti noteeratut osakkeet markkinahintaan, siten osakeomistusten kirjanpitoarvona on esitetty ko. markkina-arvo 31.12.2017 ja 31.12.2016.
sv-se	Solidium värderar offentligt noterade aktier enligt marknadsvärde, varför de bokföringsvärden som anges för aktieinnehavet är dess marknadsvärde 31.12.2017 och 31.12.2016.

fi-fi	Vastaavasti rahamarkkinasijoitusten kirjanpitoarvona on esitetty niiden markkina-arvo 31.12.2017 ja 31.12.2016.
sv-se	På motsvarande sätt är det bokföringsvärden som anges för penningmarknadsplaceringar deras marknadsvärde 31.12.2017 och 31.12.2016.

fi-fi	3.2.2 Valtion budjettitalouden talousarvio ja tilinpäätös
sv-se	3.2.2 Statens budgetekonomi, budget och bokslut

fi-fi	Valtion budjettitalous on ollut alijäämäinen vuodesta 2009 lähtien eikä vuosi 2017 tuonut muutosta tilanteeseen.
sv-se	Statens budgetekonomi har uppvisat underskott sedan 2009 och 2017 innebar ingen förändring i situationen.

fi-fi	Alijäämä kuitenkin pieneni, mihin vaikutti etenkin parantunut taloustilanne ja sen myötä kohonneet tulokertymät.
sv-se	Underskottet minskade dock, vilket framför allt berodde på att det ekonomiska läget förbättrats och inkomsterna därmed ökat.

fi-fi	Budjettitalouden alijäämä (budjettitalouden tulojen pl. nettolainanotto ja menojen erotus) oli vuoden 2017 tilinpäätöksen mukaan 3,7 mrd. euroa eli n. 1,2 mrd. euroa edellisvuotista pienempi.
sv-se	Enligt bokslutet för 2017 var underskottet i budgetekonomin (budgetekonomins inkomster exkl. differensen mellan nettoupplåning och utgifter) 3,7 md euro, dvs. ca 1,2 md euro mindre än föregående år.

fi-fi	Budjettitalouden tulot, menot ja tasapaino
sv-se	Budgetekonomins inkomster, utgifter och balans

fi-fi	Valtiovarainminsteriö 28.2.2018
sv-se	Finansministeriet 28.2.2018

fi-fi	Varsinaista talousarviota täydennettiin kolmella lisätalousarviolla
sv-se	Den ordinarie budgeten kompletterades med tre tilläggsbudgetar

fi-fi	Valtion vuoden 2017 talousarviossa (ml. täydentävä talousarvio) menopuolen määrärahojen yhteismäärä oli 55,5 mrd. euroa, mikä on n. 1,1 mrd. euroa enemmän kuin vuoden 2016 varsinaisessa talousarviossa.
sv-se	I statens budget för 2017 (inklusive den kompletterande budgeten) uppgick anslagen på utgiftssidan till tot. 55,5 md euro, vilket var ca 1,1 md euro mer än den ordinarie budgeten för 2016.

fi-fi	Budjettitalouden alijäämäksi arvioitiin talousarvioesityksessä 5,5 mrd. euroa, mutta se muodostui 3,7 mrd. euroksi.
sv-se	Underskottet i budgetekonomin uppskattades i budgetpropositionen till 5,5 md euro, men det uppgick slutligen till 3,7 md euro.

fi-fi	Hallituksen vuoden 2017 talousarvion lisäksi hyväksyttiin kolme lisätalousarviota.
sv-se	Utöver den ordinarie budgeten för 2017 godkändes tre tilläggsbudgetar.

fi-fi	Menopuolen yhteismäärä nousi lisätalousarvioilla 55,9 mrd. euroon.
sv-se	Utgiftssidan uppgick till tot. 55,9 md euro.

fi-fi	Tulojen kasvusta johtuen arvio budjettitalouden alijäämästä kuitenkin pieneni 4,5 mrd. euroon.
sv-se	Till följd av inkomstökningar minskade dock uppskattningen av budgetekonomins underskott till 4,5 md euro.

fi-fi	Asetettu menokehys piti – koko kehysvara käytettiin
sv-se	Utgiftsramen höll – hela ramanslaget utnyttjades

fi-fi	Hallitusohjelman mukaan hallitus jatkaa valtiontalouden kehysmenettelyä.
sv-se	Enligt regeringsprogrammet tänker regeringen fortsätta tillämpa ramförfarandet.

fi-fi	Hallituksen ensimmäisessä kehyspäätöksessä 28.9.2015 asetettiin vuodelle 2017 menokehykseksi 44,3 mrd. euroa vuoden 2016 hintatasossa.
sv-se	I regeringens första rambeslut 28.9.2015 fastställdes 44,3 md euro som anslagsram för 2017 baserat på 2016 års prisnivå.

fi-fi	Vaalikauden kehyksen pohjana oli edellisen hallituksen ns. tekninen kehyspäätös.
sv-se	Valperiodens ram baserades på den föregående regeringens s.k. tekniska rambeslut.

fi-fi	Asetettaessa vaalikauden kehys huomioitiin mm. hallitusohjelman mukaiset nettomääräiset menosäästöt sekä eräitä siirtoja kehykseen kuuluvien ja sen ulkopuolisten menojen osalta.
sv-se	Vid fastställandet av ramen för valperioden beaktades bland annat nettoinbesparingarna enligt regeringsprogrammet samt vissa överföringar av utgifter inom och utanför ramen.

fi-fi	Tarkempi kuvaus kehystason asettamisesta sisältyy julkisen talouden suunnitelman (VNS 1/2015 vp) lukuun 5.
sv-se	En närmare beskrivning av fastställandet av ramnivån finns i kapitel 5 i planen för de offentliga finanserna (SRR 1/2015 rd).

fi-fi	Kehysmenojen kokonaismäärä hallituksen talousarvioesityksessä (ml. täydentävä esitys) jätti 300 milj. euron lisätalousarviovarauksen ohella 40 milj. euron ns. jakamattoman varauksen, josta eduskunta talousarviokäsittelyssä käytti 37 milj. euroa.
sv-se	De totala ramutgifterna i budgetpropositionen (inkl. den kompletterande propositionen) lämnade en så kallad ofördelad reserv på 40 mn euro utöver reserven på 300 mn euro i tilläggsbudgeten. I budgetbehandlingen budgeterade riksdagen 37 mn euro av reserven.

fi-fi	Vuonna 2016 kehykseen kuuluvien menojen budjetoitu taso jäi n. 1 milj. euroa alle asetetun menokehyksen.
sv-se	År 2016 underskred den budgeterade nivån för utgifterna som hänför sig till ramen utgiftsramen med ca 1 mn euro.

fi-fi	Hallituksen kehyssäännöissä todetaan, että jos kehysmenojen taso lisätalousarvioiden jälkeen jää kehystason alle, voidaan erotus, kuitenkin enintään 200 milj. euroa, käyttää seuraavana vuonna kertaluonteisiin menoihin kehyksen estämättä.
sv-se	I regeringens rambestämmelser konstateras att om utgiftsnivån efter tilläggsbudgetarna stannar under ramnivån får skillnaden, dock högst 200 mn euro, trots ramarna användas följande år för utgifter av engångskaraktär.

fi-fi	Vuonna 2017 oli siten 300 milj. euron lisätalousarviovarauksen ja 4 milj. euron jakamattoman varauksen ohella käytössä 1 milj. euroa vuodelta 2016 käyttämättä jäänyttä kehysvaraa, joka käytettiin vuoden 2017 ensimmäisessä lisätalousarviossa.
sv-se	År 2017 fanns alltså disponibelt utöver reserven på 300 mn euro i tilläggsbudgeten och den ofördelade reserven på 4 mn euro en oanvänd reserv på 1 mn euro, som användes för 2017 års första tilläggsbudget.

fi-fi	Vuoden 2017 lisätalousarvioissa hallinnonalojen määrärahatasoa korotettiin nettomääräisesti yht. n. 380 milj. eurolla ja korkomenoarviota 50 milj. eurolla talousarvioon verrattuna.
sv-se	I 2017 års tilläggsbudgetar höjdes förvaltningsområdenas anslag med tot. ca 380 mn euro netto och kalkylen för ränteutgifterna med 50 mn euro jämfört med den ordinarie budgeten.

fi-fi	Lisäksi lisätalousarvioissa korotettiin käsitystä verotulojen kehityksestä nettomääräisesti 1 540 milj. eurolla.
sv-se	Genom tilläggsbudgetarna höjdes dessutom uppfattningen om utvecklingen för skatteinkomsterna med 1 540 mn euro netto.

fi-fi	Verokertymää kasvattivat yleisen taloudellisen aktiviteetin vahvistuminen ja eräät kertaluontoiset tekijät.
sv-se	De ökande skatteintäkterna berodde på den allmänt starkare ekonomiska aktiviteten och på vissa faktorer av engångsnatur.

fi-fi	Euromääräisesti eniten nostettiin yhteisöveron, arvonlisäveron sekä perintö- ja lahjaveron tuottoarviota.
sv-se	Räknat i absoluta tal höjdes intäktskalkylen för samfundsskatten, momsen samt arvs- och gåvoskatten.

fi-fi	Talousarviomenot v. 2017, milj. euroa
sv-se	Budgetutgifter år 2017, mn euro

fi-fi	Hallituksen esitys ml. täydentävät esitykset
sv-se	Propositionen inkl. de kompletterande propositionerna

fi-fi	Kaikki  menot
sv-se	Samtliga utgifter

fi-fi	Kehykseen luettavat menot  yhteensä
sv-se	Utgifter inom

fi-fi	Hinta- ja  rakenne- korjattu  kehystaso*
sv-se	Pris- och strukturellt justerad ramnivå*

fi-fi	Lisätalous- arvio- varaus
sv-se	Tilläggsbudgetreserv

fi-fi	Jakamaton varaus**
sv-se	Ofördelad reserv**

fi-fi	Kehyspäätös  2017–2020
sv-se	Rambeslut 2016– 2019

fi-fi	Hallituksen esitys
sv-se	Regeringens proposition

fi-fi	TAE täydentävä 2017
sv-se	Kompl. budgetproposition 2017

fi-fi	Eduskunnan muutoksen jälkeen
sv-se	Efter riksdagens ändringar

fi-fi	TA 2017
sv-se	Budget 2017

fi-fi	Hallituksen esitys***
sv-se	Regeringens proposition***

fi-fi	LTAE I
sv-se	Tilläggsbudget I

fi-fi	LTAE II
sv-se	Tilläggsbudget II

fi-fi	LTAE III
sv-se	Tilläggsbudget III

fi-fi	* Kehystasoon tehdyt hinta- ja rakennekorjaukset on esitetty kussakin hallituksen esityksessä erikseen.
sv-se	* De pris- och strukturjusteringar som gjorts i ramnivån beskrivs separat i respektive regeringsproposition.

fi-fi	** Tarkoittaa vaalikauden kehyksen ja hallinnonaloille kohdennettujen menojen erotusta.
sv-se	** Avser skillnaden mellan ramen för valperioden och förvaltningsområdenas utgifter.

fi-fi	*** Vuodelta 2016 siirtyi 1 milj. euroa käyttämättä jäänyttä kehysvarausta vuodelle 2017, joka käytettiin vuoden 2017 ensimmäisessä lisätalousarvioesityksessä.
sv-se	*** Av den oanvända reserven från 2016 överfördes 1 mn euro till 2017. Reserven användes för 2017 första tilläggsbudget.

fi-fi	Verotuloja kertyi valtiolle v. 2017 yht. 43,1 mrd. euroa eli 1 320 milj. euroa (3,2 %) enemmän kuin v. 2016.
sv-se	Staten fick 2017 in sammanlagt 43,1 md euro i skatteinkomster, det vill säga 1 320 mn euro (3,2 %) mer än 2016.

fi-fi	Verotulot alittivat budjetoidun 96 milj. eurolla.
sv-se	Skatteinkomsterna underskred det budgeterade med 96 mn euro.

fi-fi	Muita tuloja kuin verotuloja talousarviotalouteen kertyi yht. 8,2 mrd. euroa, 483 milj. euroa (6,2 %) enemmän kuin edellisvuonna.
sv-se	Det kom in sammanlagt 8,2 md euro i andra inkomster än skatteinkomster i budgetekonomin, vilket var 483 mn euro mer (6,2 %) än föregående år.

fi-fi	Tästä summasta sekalaisia tuloja kertyi 5,5 mrd. euroa, korkotuloja ja voiton tuloutuksia 2,1 mrd. euroa ja tuloja valtion myöntämistä lainoista 0,6 mrd. euroa.
sv-se	Av denna summa inflöt 5,5 md euro i form av inkomster av blandad natur, 2,1 md euro som ränteinkomster och intäktsföring av vinst och 0,6 md euro som inkomster av lån som beviljats av staten.

fi-fi	Kokonaisuutena tulojen määrä v. 2017 alitti budjetoidun 96 milj. eurolla.
sv-se	I sin helhet underskred inkomsterna 2017 det budgeterade med 96 mn euro.

fi-fi	Tilinpäätöksen mukaiset menot olivat 55,0 mrd. euroa.
sv-se	Utgifterna uppgick enligt bokslutet till 55,0 md euro.

fi-fi	Ne nousivat hieman yli prosentin edellisvuodesta ja alittivat talousarvion määrärahat vajaalla 900 milj. eurolla, mikä on aiempia vuosia suurempi alitus.
sv-se	De steg med något över en procent jämfört med året innan och underskred budgetens anslag med knappt 900 mn euro. Underskridningen var större än under de föregående åren.

fi-fi	Uutta lainaa otettiin vähemmän kuin eduskunnan hyväksymät valtion talousarviot olisivat mahdollistaneet.
sv-se	Nya lån upptogs till ett lägre belopp än de av riksdagen godkända budgetarna skulle ha förutsatt.

fi-fi	Maksuvalmius sekä menojen ja tulojen tosiasiallinen ajoittuminen mahdollistivat sen, että talousarviossa arvioidun 4,5 mrd. euron sijaan oli tarve 3,1 mrd. euron velan lisäykselle.
sv-se	Likviditeten samt den faktiska fördelningen av utgifterna och intäkterna gjorde det möjligt att öka skulden med 3,1 md euro i stället för med 4,5 md euro som beräknats i budgeten.

fi-fi	Talousarviot  2017
sv-se	Budgetar  2017

fi-fi	Nettolainanotto ja velanhallinta*
sv-se	Nettoupplåning och skuldhantering*

fi-fi	* Sisältää nettoutettuna velanhallinnan menoja.
sv-se	* Inkluderar skuldhanteringsuppgifter redovisade som netto.

fi-fi	Käyttö nousi noin prosentin edellisvuoden tasolta ja se oli 3 % budjetoitua määrää alempi.
sv-se	Användningen ökade med cirka en procent från föregående år och var tre procent lägre än det budgeterade.

fi-fi	Pääluokkien välillä oli kuitenkin eroja toteuma-asteissa.
sv-se	Det fanns dock skillnader mellan huvudtitlarna när det gäller utfallsgrad.

fi-fi	Seuraavassa taulukossa on esitetty vuosien 2016 ja 2017 tulot ja määrärahojen käyttö.
sv-se	I följande tabell presenteras inkomster och användningen av anslag åren 2016 och 2017.

fi-fi	Aiempien vuosien määrärahoja jäi käyttämättä 203 milj. euroa.
sv-se	Anslag från tidigare år som förblev oanvända uppgick till 203 mn euro.

fi-fi	Tulot ja määrärahojen käyttö 2016–2017, milj. euroa
sv-se	Inkomster och användningen av anslag 2016–2017, mn euro

fi-fi	Tulot
sv-se	Inkomster

fi-fi	Tilinpäätös/käyttö
sv-se	Bokslut / användning år

fi-fi	Muutos 2016–2017
sv-se	Förändring

fi-fi	Talous- arviot
sv-se	2016– 2017 Budge-

fi-fi	2017
sv-se	tar 2017

fi-fi	Määrärahojen käyttö
sv-se	Användningen av anslag

fi-fi	Tilinpäätös/käyttö
sv-se	Bokslut/använ dning år

fi-fi	Muutos 2016–2017
sv-se	Förändring 2016– 2017

fi-fi	Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonala
sv-se	Kommunikationsministeriets förvalt- ningsområde

fi-fi	Työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonala
sv-se	Arbets- och näringsministeriets förvalt- ningsområde

fi-fi	Ympäristöministeriön hallinnonalan menot ylittivät v. 2017 budjetoidun, mihin vaikutti etenkin aiemmilta vuosilta siirtyneiden määrärahojen käyttö mm. luonnonsuojelualueiden hankinta- ja korvausmenoissa sekä avustuksissa korjaustoimintaan.
sv-se	Miljöministeriets förvaltningsområdes utgifter överskred budgeten 2017, vilket framför allt berodde på att anslag som överförts från tidigare år användes bl.a. för förvärv av och ersättning för naturskyddsområden samt för understöd för reparationsverksamhet.

fi-fi	Työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalalla matala käyttöaste aiheutui mm. alhaisesta käytöstä julkisissa työvoima- ja yrityspalveluissa.
sv-se	Den låga användningsgraden inom arbets- och näringsministeriets förvaltningsområde berodde bl.a. på den låga användningen inom de offentliga arbetskrafts- och företagstjänsterna.

fi-fi	Sisäministeriön hallinnonalalla käyttö oli budjetoitua alhaisempaa maahanmuuton menoissa.
sv-se	Användningen inom inrikesministeriets förvaltningsområde var lägre än budgeterat i fråga om utgifterna för migration.

fi-fi	Määrärahojen käyttö menolajeittain
sv-se	Användning av anslag enligt utgifternas art

fi-fi	Budjettitalouden tulot
sv-se	Budgetekonomins inkomster

fi-fi	Valtion tuotto- ja kululaskelma osoitti 3,0 mrd. euron kulujäämää vuodelta 2017.
sv-se	Statens intäkts- och kostnadskalkyl uppvisade en kostnadsåterstod på 3,0 md euro från 2017.

fi-fi	Vuonna 2016 kulujäämä oli 3,9 mrd. euroa.
sv-se	År 2016 var kostnadsåterstoden 3,9 md euro.

fi-fi	Tuottoja v. 2017 oli yhteensä 49,5 mrd. euroa.
sv-se	Intäkterna 2017 uppgick sammanlagt till 49,5 md euro.

fi-fi	Tuotot veroista ja pakollisista maksuista kasvoivat 1,4 mrd. euroa.
sv-se	Intäkterna av skatter och obligatoriska avgifter ökade med 1,4 md euro.

fi-fi	Toiminnan tuottojen väheneminen vuodesta 2016 aiheutui pääosin osakkeiden ja omaisuuden myyntivoittojen määrän pienenemisestä.
sv-se	Minskningen av intäkterna från verksamheten jämfört med 2016 berodde huvudsakligen på minskade vinster från försäljning av aktier och egendom.

fi-fi	Rahoituksen tuottojen kokonaismäärä kasvoi.
sv-se	De finansiella intäkterna ökade totalt.

fi-fi	Saadut osingot kasvoivat 540 milj. euroa.
sv-se	Utdelningen på aktier ökade med 540 mn euro.

fi-fi	Kurssierot saamisista vähenivät 212 milj. euroa.
sv-se	Kursdifferenserna från fordringar minskade med 212 mn euro.

fi-fi	Satunnaiset tuotot vähenivät edellisestä vuodesta, mikä johtui pääosin väylärakennehankkeiden ulkopuolisten rahoitusosuuksien vähenemisestä.
sv-se	De extraordinära intäkterna minskade från året, huvudsakligen innan till följd av minskade externa finansieringsandelar i projekt för trafikledskonstruktioner.

fi-fi	Talousarviotalouden ulkopuolisista rahastoista tehtiin siirtoja talousarvioon vähemmän kuin v. 2016, mistä syystä siirtotalouden tuottojen kokonaismäärä oli edellisvuotta pienempi.
sv-se	Överföringarna från fonder utanför budgetekonomin till budgeten var mindre än 2016, vilket ledde till att överföringsekonomins intäkter sammanlagt var lägre än föregående år.

fi-fi	Siirtotalouden tuotoista suurimmat olivat tuotot EU:lta ja siirrot rahastoista.
sv-se	De största av överföringsekonomins intäkter var intäkter från EU och överföringar från fonderna.

fi-fi	Valtion maksullinen toiminta suoritelajeittain vuosina 2012–2017, milj. euroa
sv-se	Statens avgiftsbelagda verksamhet enligt prestationsslag åren 2012–2017, mn euro

fi-fi	Luvuissa ei ole mukana valtion viranomaisten välistä maksullista toimintaa eikä palvelutoiminnan kustannusten korvauksia valtion virastoilta ja laitoksilta (esim. palvelukeskusten tuottoja), joiden määrä v. 2017 oli yht. 618 milj. euroa.
sv-se	I siffrorna ingår inte den avgiftsbelagda verksamheten mellan statliga myndigheter, och inte heller ersättningar för kostnader för tjänster från statliga ämbetsverk och inrättningar (t.ex. servicecentrens intäkter). De uppgick till tot. 618 mn euro 2017.

fi-fi	618 milj. euroa.
sv-se	618 mn euro 2017.

fi-fi	Suurimmat tuotot julkisoikeudellisista suoritteista ovat kotitalouksilta (110 milj. euroa) ja elinkeinoelämältä (188 milj. euroa).
sv-se	De största intäkterna av offentligrättsliga prestationer kom från hushållen (110 mn euro) och näringslivet (188 mn euro).

fi-fi	Kuluja v. 2017 oli yht. 52,5 mrd. euroa, josta 79 % (41,5 mrd. euroa) siirtotalouden kuluja.
sv-se	Kostnaderna år 2017 uppgick till tot. 52,5 md euro, varav 79 % (41,5 md euro) utgjordes av överföringsekonomins kostnader.

fi-fi	Toiminnan kuluista 4,2 mrd. euroa oli henkilöstökuluja ja 2,8 mrd. euroa palvelujen ostoja.
sv-se	Av verksamhetskostnaderna var 4,2 md euro personalkostnader och 2,8 md euro inköp av tjänster.

fi-fi	Toiminnan kuluissa suurin muutos oli palvelujen ostoissa, jotka vähenivät 241 milj. euroa edelliseen vuoteen verrattuna.
sv-se	Den största förändringen uppstod för verksamhetskostnadernas del inom köp av tjänster, där minskningen var 241 mn euro jämfört med året innan.

fi-fi	Palvelujen ostojen väheneminen aiheutui pääasiassa vastaanottokeskusten kapasiteetin supistamisesta ja vastaanottokeskusten lakkauttamisista.
sv-se	Minskningen av köptjänster berodde i huvudsak på att förläggningarnas kapacitet reducerades och förläggningar lades ned.

fi-fi	Rahoituksen kulut sisältävät korkomenoja, jotka vähentyivät edelliseen vuoteen verrattuna lyhyiden markkinakorkojen korkotason laskusta johtuen.
sv-se	De finansiella kostnaderna inkluderar ränteutgifter, vilka minskade från föregående år till följd av den sjunkande nivån på de kortfristiga marknadsräntorna.

fi-fi	Siirtotalouden kulut sosiaaliturvarahastoille kasvoivat 1,3 mrd. euroa.
sv-se	Överföringsekonomins utgifter för socialskyddsfonderna ökade med 1,3 md euro.

fi-fi	Suurin yksittäinen muutos oli sairausvakuutuslaista johtuvien menojen kasvu 792 milj. euroa, joka johtui pääasiassa työnantajien sairausvakuutusmaksun alenemisesta sekä pienituloisten päivärahamaksun poistamisesta.
sv-se	Den största enskilda förändringen var att de utgifter som föranleds av sjukförsäkringslagen ökade med 792 mn euro, vilket i huvudsak berodde på sänkningen av arbetsgivarnas sjukförsäkringsavgift och slopandet av dagpenningspremien för låginkomsttagare.

fi-fi	Siirtotalouden kulujen kasvua selittävät myös perustoimeentulotuen maksatuksen siirto Kelan hoidettavaksi sekä opiskelijoiden siirtyminen yleisen asumistuen piiriin.
sv-se	De ökande kostnaderna för överföringsekonomin förklaras också av överföringen av utbetalning av det grundläggande utkomststödet till FPA och av överföringen av de studerande till det allmänna bostadsbidraget.

fi-fi	Yleisen työllisyystilanteen paraneminen vähensi ansio- ja peruspäivärahamenoja.
sv-se	Det stärkta allmänna sysselsättningsläget minskade utgifterna för inkomstbunden dagpenning och grunddagpenning.

fi-fi	Taseen loppusumma oli 56,4 mrd. euroa, mikä on n. 0,3 mrd. euroa pienempi kuin edellisenä vuonna.
sv-se	Balansomslutningen var 56,4 md euro, vilket är ca 0,3 md euro mindre än föregående år.

fi-fi	Suurimmat muutokset taseessa ovat kassavarojen sekä valtion velan määrän muutokset.
sv-se	De största förändringarna i balansräkningen hänför sig till kassamedlen och till statsskulden.

fi-fi	Riittävä maksuvalmius vuoden vaihteessa mahdollisti kassavarojen pienentämisen.
sv-se	En tillräcklig likviditet i slutet av året gjorde det möjligt att minska kassamedlen.

fi-fi	Taseen mukainen valtion velka  kasvoi 2,96 mrd. euroa ja likvidit varat pienenivät 0,2 mrd. euroa.
sv-se	Statsskulden enligt balansräkningen  ökade med 2,96 md euro, medan kassamedlen minskade med 0,2 md euro.

fi-fi	Hyvä maksuvalmius sekä menojen ja tulojen tosiasiallinen ajoittuminen mahdollistivat talousarviossa arvioitua pienemmän velan lisäyksen.
sv-se	Den goda likviditeten samt den faktiska fördelningen av utgifterna och intäkterna gjorde det möjligt att öka skulden mindre än vad som beräknats i budgeten.

fi-fi	 Taseen mukaisella valtion velalla tarkoitetaan pitkäaikaisen vieraan pääoman lisäksi lyhytaikaisen vieraan pääoman eriä seuraavana tilikautena maksettavat lyhennykset ja lyhytaikaiset euromääräiset lainat.
sv-se	 Med statsskuld enligt balansräkningen avses utöver långfristigt främmande kapital även amorteringar av kortfristigt främmande kapital som betalas under följande räkenskapsperiod samt kortfristiga lån i euro.

fi-fi	Käyttöomaisuuden ja muiden pitkäaikaisten sijoitusten suurimmat erät ovat tie- ja rautatierakenteet 17,9 mrd. euroa (17,9 mrd. euroa v. 2016) sekä sijoitukset osakkeisiin 15,0 mrd. euroa (15,2 mrd. euroa v. 2016) ja liikelaitoksiin 6,0 mrd. euroa (6,0 mrd. euroa v. 2016).
sv-se	De största posterna under anläggningstillgångar och övriga långfristiga placeringar i balansräkningen för statens budgetekonomi är väg- och järnvägskonstruktioner 17,9 md euro (17,9 md euro år 2016) samt placeringar i aktier 15,0 md euro (15,2 md euro år 2016) och affärsverk 6,0 md euro (6,0 md euro år 2016).

fi-fi	Valtion yhtiöomistusta käsitellään luvussa 3.3 ja hallituksen vuosikertomuksen liitteessä 4.
sv-se	Statens bolagsinnehav behandlas i kapitel 3.3 och i bilaga 4 till regeringens årsberättelse.

fi-fi	Valtion talousarviotalouden negatiivinen oma pääoma kasvoi 3,0 mrd. euroa vuoden 2017 aikana kulujäämästä johtuen.
sv-se	Det negativa egna kapitalet i statens budgetekonomi ökade med 3,0 md euro under 2017 på grund av kostnadsåterstoden.

fi-fi	VAIHTO- JA RAHOITUS- OMAISUUS YHT.
sv-se	OMSÄTTNINGS- OCH FINANSIERINGSTILLGÅNGAR TOT.

fi-fi	VASTAAVAA YHT.
sv-se	AKTIVA TOT.

fi-fi	Valtion pääoma
sv-se	Eget kapital

fi-fi	Rahastojen pääoma
sv-se	Fondkapital

fi-fi	VIERAS PÄÄOMA YHT.
sv-se	FRÄMMANDE KAPITAL TOT.

fi-fi	VASTATTAVAA YHT.
sv-se	PASSIVA TOT.

fi-fi	3.2.3 Valtion henkilöstö
sv-se	3.2.3 De statsanställda

fi-fi	Valtion budjettitalouden virastoissa työskenteli vuoden 2017 lopussa n. 73 000 henkilöä, joka on 2,8 % työllisestä työvoimasta.
sv-se	Antalet anställda inom budgetekonomi uppgick i slutet av 2017 till 73 000, vilket är 2,8 % av den sysselsatta arbetskraften.

fi-fi	Edellisestä vuodesta henkilöstö kasvoi 0,3 % eli n. 200 henkilöllä.
sv-se	Det är en ökning på 0,3 % eller ca 200 personer jämfört med året innan.

fi-fi	Valtion henkilöstön määrä pysyi samalla tasolla (n. 120 000 palvelussuhdetta) vuodesta 1996 vuoteen 2009, jolloin yliopistosektori poistui budjettitalouden piiristä (palvelussuhteiden vähennys n. 36 000).
sv-se	Antalet statsanställda låg på samma nivå (ca 120 000 tjänste- och arbetsavtalsförhållanden) från 1996 till 2009, då universitetssektorn lyftes ut ur budgetekonomin (en minskning med ca 36 000 anställningar).

fi-fi	Vuonna 2017 valtion palveluksessa oli n. 13 000 henkilöä vähemmän kuin v. 2010.
sv-se	Under 2017 var ca 13 000 färre anställda än år 2010.

fi-fi	Tässä kehityksessä on mukana Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy:n poistuminen budjettitalouden piiristä 1.1.2015.
sv-se	En orsak till minskningen är att Teknologiska forskningscentralen VTT Ab inte ingår i budgetekonomin sedan 1.1.2015.

fi-fi	Yli puolet (54,4 %) valtion henkilöstöstä työskentelee sisä-, puolustus- ja valtiovarainministeriöiden hallinnonaloilla, joilla on useita suuria virastoja (poliisitoimi, rajavartiolaitos, puolustusvoimat, verohallinto, tulli sekä valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtori).
sv-se	Över hälften (54,4 %) av de statsanställda arbetar inom inrikesministeriets, försvarsministeriets och finansministeriets förvaltningsområden, där det finns åtskilliga stora ämbetsverk (polisväsendet, gränsbevakningsväsendet, försvarsmakten, skatteförvaltningen, tullen och statens informations- och kommunikationstekniska center Valtori).

fi-fi	Virastotyypeistä suurin on turvallisuustoiminta, joka kattaa 40 % valtion henkilöstöstä.
sv-se	Av de olika ämbetsverkstyperna är säkerhetsverksamheten den största och omfattar 40 % av de statsanställda.

fi-fi	Seuraavaksi suurimmat virastotyypit ovat elinkeinotoiminnan palvelut ja valtiovarainhoito sekä vakuutus- ja rahoituspalvelut, joilla molemmilla on n. 11 prosentin osuus valtion henkilöstöstä.
sv-se	De näst största ämbetsverkstyperna är näringstjänsterna och skötseln av statsfinanserna samt försäkrings- och finansieringstjänsterna, som båda hyser ca 11 % av de statsanställda.

fi-fi	Valtion palvelussuhteiden lukumäärä
sv-se	Antalet statens anställningsförhållanden

fi-fi	Henkilöstöstä 49 % oli naisia ja 51 % miehiä.
sv-se	Av de anställda var 49 % kvinnor och 51 % män.

fi-fi	Henkilöstön keski-ikä kertomusvuonna oli 46,3 vuotta ja pysyi edellisvuoden tasolla.
sv-se	Medelåldern för de anställda var 46,3 år och låg på samma nivå som året innan.

fi-fi	Henkilöstöstä 49,1 % oli suorittanut korkeakoulututkinnon ja 33,2 % ylemmän korkeakouluasteen tutkinnon.
sv-se	Av de anställda hade 49,1 % avlagt högskoleexamen och 33,2 % högre högskoleexamen.

fi-fi	Valtion henkilöstö työskenteli pääosin kokoaikaisissa (94,9 %) ja vakinaisissa (85,3 %) palvelussuhteissa.
sv-se	Flertalet var heltidsanställda (94,9 %) och hade fast anställning (85,3 %).

fi-fi	Edellisvuodesta osa-aikaisten osuus pysyi samalla tasolla ja määräaikaisten osuus hieman nousi.
sv-se	Andelen deltidsanställda var oförändrat från året innan, medan andelen visstidsanställda ökade något.

fi-fi	Henkilöstön työtyytyväisyys pysyi v. 2017 edellisen vuoden tasolla.
sv-se	Arbetstillfredsställelsen höll samma nivå som året innan.

fi-fi	Kokonaistyötyytyväisyys ja tyytyväisyys johtamiseen olivat edelleen hyvällä tasolla.
sv-se	Den totala arbetstrivseln och tillfredsställelsen med ledningsarbetet höll fortsättningsvis en god nivå.

fi-fi	Lisäksi sairauspoissaolojen vähentyminen kertoo työhyvinvoinnin myönteisestä kehityksestä.
sv-se	Dessutom anger den minskande sjukfrånvaron att arbetshälsan utvecklas positivt.

fi-fi	Sairauspoissaolot valtiolla, työpäivää/henkilötyövuosi
sv-se	Sjukfrånvaro inom staten, arbetsdagar/årsverke

fi-fi	Kokoaikaisen henkilöstön säännöllisen työajan ansiot nousivat 0,5 %.
sv-se	De heltidsanställdas inkomst av regelbunden arbetstid ökade med 0,5 %.

fi-fi	Kokonaisansiot laskivat 1 % johtuen kilpailukykysopimuksessa sovitusta lomarahojen 30 % leikkaamisesta.
sv-se	Totalinkomsten sjönk med 1 % till följd av den i konkurrenskraftsavtalet överenskomna nedskärningen av semesterpenningen med 30 %.

fi-fi	Kun työtehtävän vaativuus ja alojen erilainen palkkataso otetaan huomioon, naisten ansiot olivat valtiolla samalla työnantajalla keskimäärin 98,5 % miesten ansioista valtion virastoissa, mikä on sektorikohtaisten arvojen kärkeä.
sv-se	Vid beaktande av arbetsuppgiftens svårighetsgrad och den varierande lönenivån inom de olika sektorerna framgår att kvinnornas inkomster hos samma statliga arbetsgivare i genomsnitt uppgår till 98,5 % av männens inkomster, vilket är en toppnotering i de sektorsvisa siffrorna.

fi-fi	Valtion budjettitalouden henkilöstön palkkasumma oli 3,47 mrd. euroa ja kaikki työvoimakustannukset n. 4,2 mrd. euroa.
sv-se	Lönesumman för personalen inom statens budgetekonomi uppgick till 3,47 md euro och samtliga arbetskraftskostnader till ca 4,2 md euro.

fi-fi	Kokonaistyövoimakustannukset laskivat viime vuodesta 2,5 %.
sv-se	De totala arbetskraftskostnaderna sjönk med 2,5 % jämfört med året innan.

fi-fi	Myös palkkasumma laski hieman viime vuodesta.
sv-se	Också lönesumman sjönk något jämfört med 2016.

fi-fi	Yhden henkilötyövuoden työvoimakustannus laski edellisvuodesta ja oli keskimäärin 58 305 euroa.
sv-se	Arbetskraftskostnaden per årsverke sjön jämfört med året innan och var i medeltal 58 305 euro.

fi-fi	Valtionhallinnon henkilöstö tunnuslukuina
sv-se	Nyckeltal för personalen inom statsförvaltningen

fi-fi	Henkilöstömäärä ja kustannukset
sv-se	Antalet anställda och personalkostnader

fi-fi	Henkilötyövuodet, lukumäärä
sv-se	Antal årsverken

fi-fi	Henkilöstön keski-ikä, vuotta
sv-se	Genomsnittsålder, år

fi-fi	Työvoimakustannukset yht., milj. euroa
sv-se	Arbetskraftskostnader sammanlagt, mn euro

fi-fi	4 191*
sv-se	4 191*

fi-fi	Henkilötyövuoden hinta, euroa1
sv-se	Pris per årsverke, euro1

fi-fi	Tehdyn työajan osuus vuosityöajasta, %2
sv-se	Andel utförd arbetstid av årsarbetstiden, %2

fi-fi	Kokonaistyötyytyväisyys3
sv-se	Total arbetstrivsel3

fi-fi	Työvoimakustannukset / henkilötyövuosien määrä
sv-se	Arbetskraftskostnader/årsverken

fi-fi	Tehdyn säännöllisen vuosityöajan osuus säännöllisestä vuosityöajasta
sv-se	Andelen arbetad ordinarie årsarbetstid av den ordinarie årsarbetstiden

fi-fi	Asteikko: 1–5:
sv-se	På skalan 1–5:

fi-fi	1=erittäin tyytymätön – 5=erittäin tyytyväinen, VMbaron kysymyssisältö muuttui v. 2016 eivätkä tulokset ole täy-sin vertailukelpoisia aiempiin vuosiin.
sv-se	1=mycket missnöjd, ..., 5=mycket nöjd. Frågorna i VMbaro ändrades 2016, så resultatet är inte helt jämförbart med tidigare år.

fi-fi	Tämän vuoksi muutosta 2015–2016 ei laskettu.
sv-se	Förändringen mellan 2015 och 2016 anges därför inte.

fi-fi	3.2.4 Verotulot, verotuet ja verovaje
sv-se	3.2.4 Skatteinkomster, skatteutgifter och skattefel

fi-fi	Valtiolle kertyi veroja ja veronluonteisia tuloja 43 107 milj. euroa v. 2017.
sv-se	Statens skatter och inkomster av skattenatur uppgick till 43 107 mn euro 2017.

fi-fi	Vuosi 2017 oli vahvan talouskasvun aikaa, mikä näkyi myös verokertymissä.
sv-se	År 2017 var ett år av stark ekonomisk tillväxt, vilket också märktes på skatteutfallet.

fi-fi	Veronkevennyksistä huolimatta veroja kertyi 1 320 milj. euroa (3,2 %) enemmän kuin v. 2016 ja 1 444 milj. euroa (3,5 %) enemmän kuin varsinaisessa talousarviossa oli arvioitu.
sv-se	Trots skattelättnader flöt det in 1 320 mn euro (3,2 %) mer skatt än 2016 och 1 444 mn euro (3,5 %) mer än vad som uppskattades i den ordinarie budgeten.

fi-fi	Kokonaisveroaste aleni 44,1 prosentista 43,4 prosenttiin.
sv-se	Den totala skattegraden sjönk något, från 44,1 % till 43,4 %.

fi-fi	Valtion osuus kaikista julkisen sektorin veroista ja veronluonteisista maksuista oli n. 48 %.
sv-se	Statens andel av den offentliga sektorns alla skatter och avgifter av skattenatur var ca 48 %.

fi-fi	Veroperusteisiin tehtiin useita, sekä verotuottoja kasvattavia, että niitä pienentäviä muutoksia ja kaiken kaikkiaan verotus keveni v. 2017.
sv-se	Det genomfördes många ändringar i skattegrunderna som både ökar och minskar skatteinkomsterna och sammantaget lindrades beskattningen 2017.

fi-fi	Suurin muutos oli kilpailukykysopimukseen liittyvä ansiotuloverokevennys.
sv-se	Den största förändringen var lindringen av förvärvsinkomstskatten som hör samman med konkurrenskraftsavtalet.

fi-fi	Veroperustemuutoksia kuvataan tarkemmin verolajikohtaisissa tarkasteluissa.
sv-se	Ändringarna i skattegrunderna beskrivs närmare i analyserna enligt skatteslag.

fi-fi	Edelliseen vuoteen verrattuna eniten kasvoivat yhteisöveron, arvonlisäveron sekä perintö- ja lahjaveron kertymät.
sv-se	Jämfört med året innan ökade inkomsterna från samfundsskatten, mervärdesskatten och arvs- och gåvoskatten mest.

fi-fi	Euromääräisesti eniten aleni ansio- ja pääomatuloveron kertymä ja suhteellisesti eniten alenivat virvoitusjuomaveron sekä jäteveron tuotot.
sv-se	Intäkterna från skatten på förvärvs- och kapitalinkomster minskade mest sett i euro och intäkterna från punktskatten på läskedrycker och avfallsskatten minskade mest relativt sett.

fi-fi	Kuviossa 26 on esitetty valtion verotulot verolajeittain jaoteltuna vuosina 2013–2017.
sv-se	I figur 26 presenteras statens skatteinkomster indelade enligt skatteslag 2013–2017.

fi-fi	Verotulomomenttikohtaiset valtion talousarvion toteumalaskelmat esitetään valtion tilinpäätöksessä hallituksen vuosikertomuksen liitteessä 2.
sv-se	Utfallskalkyler för statsbudgeten med skatteinkomsterna indelade enligt moment finns i statsbokslutet i bilaga 2 till regeringens årsberättelse.

fi-fi	Valtion verotulot vuosina 2013–2017
sv-se	Statens skatteinkomster 2013–2017

fi-fi	Taulukossa 17 esitetään keskeisten veropohjaerien muutosprosentit vuosina 2013– 2017.
sv-se	I tabell 17 presenteras ändringen i procent för de viktigaste skattebasposterna 2013– 2017.

fi-fi	Talouskasvun myötä etenkin palkka- ja pääomatulojen kasvun ennustetaan nopeutuneen v. 2017 edelliseen vuoteen verrattuna.
sv-se	I och med den ekonomiska tillväxten förutspås i synnerhet löne- och kapitalinkomsterna ha ökat snabbare 2017 jämfört med föregående år.

fi-fi	Sosiaalietuuksien kasvu hidastui johtuen mm. työttömyysetuuksien supistumisesta.
sv-se	De sociala förmånernas ökning blev långsammare bl.a. som följd av minskade arbetslöshetsförmåner.

fi-fi	Arvio eräiden veronalaisiin tuloihin ja veropohjaan vaikuttavien tulo- ja kysyntäerien muutoksista edelliseen vuoteen verrattuna, %
sv-se	Bedömning av ändringar i fråga om vissa inkomst- och efterfrågeposter som inverkar på de skattepliktiga inkomsterna och skattebasen jämfört med föregående år, %

fi-fi	- palkkatulot
sv-se	- löneinkomster

fi-fi	- eläkkeet ja muut sosiaalietuudet
sv-se	- pensioner och övriga sociala förmåner

fi-fi	- pääomatulot
sv-se	- kapitalinkomster

fi-fi	* Ansio- ja pääomatuloista ennuste, lopulliset tiedot saadaan vuoden 2017 verotuksen valmistuessa.
sv-se	* Prognos för förvärvs- och kapitalinkomsterna, de slutliga uppgifterna fås då beskattningen för 2017 är klar.

fi-fi	Ansio- ja pääomatuloveroa kertyi valtiolle 9 054 milj. euroa.
sv-se	Statens intäkter av skatten på förvärvs- och kapitalinkomster uppgick till 9 054 mn euro.

fi-fi	Veron tuotto aleni 3,5 % edellisestä vuodesta.
sv-se	Skatteintäkterna minskade med 3,5 % från föregående år.

fi-fi	Veron kertymää pienensi ansiotuloveroperusteiden indeksitarkistuksen lisäksi kilpailukykysopimukseen liittyvä työn verotuksen keventäminen ja vastaava kevennys eläketulojen verotukseen, yrittäjävähennyksen käyttöönotto sekä kotitalousvähennyksen korottaminen.
sv-se	Skatteutfallet minskade på grund av indexjusteringen av skattegrunderna för skatten på förvärvsinkomster och dessutom av lindringen av arbetsbeskattningen som hänför sig till konkurrenskraftsavtalet och motsvarande lindring av beskattningen av pensionsinkomster, införandet av ett företagaravdrag och en höjning av hushållsavdraget.

fi-fi	Vuonna 2017 otettiin käyttöön myös metsälahjavähennys, mutta sen arvioidaan vaikuttavan vasta vuoden 2018 verokertymiin.
sv-se	År 2017 infördes också ett skogsgåvoavdrag, men det bedöms inverka på skatteutfallet först 2018.

fi-fi	Kertymää kasvatti asuntolainan korkovähennysoikeuden supistaminen.
sv-se	En begränsning av rätten till ränteavdrag på bostadslån ökade utfallet.

fi-fi	Veroperustemuutosten arvioidaan alentaneen vuoden 2017 verokertymää yht. 399 milj. eurolla.
sv-se	Ändringar i skattegrunderna bedöms ha sänkt skatteutfallet 2017 med sammanlagt 399 mn euro.

fi-fi	Tilinpäätöksessä ansio- ja pääomatuloveron tuotto oli 25 milj. euroa eli n. 0,3 % korkeampi kuin varsinaisessa talousarviossa.
sv-se	Enligt bokslutet var intäkterna av skatten på förvärvs- och kapitalinkomster 25 mn euro, dvs. ca 0,3 %, högre än i den ordinarie budgeten.

fi-fi	Tuottoarviota ei muutettu lisätalousarvioissa.
sv-se	De beräknade intäkterna ändrades inte i tilläggsbudgetarna.

fi-fi	Valtion yhteisöveron kertymä oli vuoden 2017 tilinpäätöksessä 4 238 milj. euroa eli n. 970 milj. euroa (30 %) enemmän kuin v. 2016.
sv-se	Statens intäkter av samfundsskatten uppgick i bokslutet för 2017 till 4 238 mn euro. Det var ca 970 mn euro (30 %) mer än 2016.

fi-fi	Kertymän kasvu johtui sekä maksettujen yhteisöverojen kasvusta v. 2017 että verovuoden 2016 ennakontäydennysmaksuista, joihin sisältyi suuri kertaluontoinen erä.
sv-se	Ökningen berodde både på att det betalades mer samfundsskatt 2017 och på förskottskompletteringar för skatteåret 2016 som innehöll en stor post av engångskaraktär.

fi-fi	Yhteisöveron kertymä oli 671 milj. euroa (n. 19 %) suurempi kuin varsinaisessa talousarviossa.
sv-se	Den influtna samfundsskatten uppgick till 671 mn euro (ca 19 %) mer än i den ordinarie budgeten.

fi-fi	Tuottoarviota korotettiin toisessa lisätalousarviossa 810 milj. euroa kertymätietojen perusteella.
sv-se	De beräknade intäkterna höjdes med 810 mn euro i den andra tilläggsbudgeten utifrån uppgifter om skatteutfallet.

fi-fi	Korkotulojen lähdeveron tuotto oli 66 milj. euroa ja se aleni n. 26 prosentilla edellisvuodesta.
sv-se	Intäkterna av källskatten på ränteinkomster uppgick till 66 mn euro och de minskade med ca 26 % från förra året.

fi-fi	Veron tuotto riippuu korkotasosta ja talletuksista.
sv-se	Skatteintäkterna är beroende av räntenivån och inlåningen.

fi-fi	Kotitalouksien talletusten keskikorko aleni n. kolmanneksen edellisvuodesta ja oli v. 2017 keskimäärin n. 0,16 %.
sv-se	Genomsnittsräntan på inlåningen från hushållen minskade med ca en tredjedel jämfört med året innan och 2017 var den i medeltal ca 0,16 %.

fi-fi	Noin puolet korkotulojen lähdeverosta kertyy yleensä tammi–helmikuun aikana, näin ollen alkuvuodesta 2017 kertyneessä korkotulojen lähdeverossa vaikuttaa myös 2016 talletusten keskikorko.
sv-se	Vanligen flyter ungefär hälften av källskatten på ränteinkomsterna in under januari och februari, vilket innebär att genomsnittsräntan på inlåningen för 2016 också inverkar på den källskatt som flyter in i början av 2017.

fi-fi	Korkotulojen lähdeveron tuloarviota korotettiin 31 milj. eurolla vuoden 2017 lisätalousarviossa.
sv-se	Inkomstposten för källskatten på ränteinkomster höjdes med 31 mn euro i tilläggsbudgeten 2017.

fi-fi	Veron tuotto oli 23 milj. euroa (n. 53 %) varsinaisessa talousarviossa arvioitua suurempi.
sv-se	Skatteintäkterna var 23 mn euro (ca 53 %) högre än vad som uppskattats i den ordinarie budgeten.

fi-fi	Perintö- ja lahjaveroa kertyi 909 milj. euroa, mikä oli n. 74 % edellistä vuotta enemmän ja 78 % enemmän kuin varsinaisessa talousarviossa arvioitiin.
sv-se	Inflödet av skatten på arv och gåva uppgick till 909 mn euro, vilket var ca 74 % mer än året innan och 78 % mer än vad som uppskattats i den ordinarie budgeten.

fi-fi	Veron tuottoarviota korotettiin ensimmäisessä lisätalousarviossa 220 milj. euroa ja toisessa lisätalousarviossa 200 milj. euroa.
sv-se	De beräknade intäkterna för skatten höjdes i den första tilläggsbudgeten med 220 mn euro och i den andra tilläggsbudgeten med 200 mn euro.

fi-fi	Kertymän kasvu aiheutui pääosin perintö- ja lahjaverotuksen käsittelyn ajoitustekijöistä johtuvasta edellisvuotta merkittävästi suuremmasta maksuunpantujen perintö- ja lahjaveroerien lukumäärästä.
sv-se	Orsaken till att det flöt in mer skatt berodde i huvudsak på att antalet rater som debiterades var betydligt fler än året innan till följd av tidsmässiga faktorer vid behandlingen av arvs- och gåvoskatten.

fi-fi	Vuonna 2017 pantiin maksuun n. 205 000 perintö- ja lahjaveroerää, mikä oli n. 75 000 erää enemmän kuin v. 2016.
sv-se	År 2017 debiterades ca 205 000 rater arvs- och gåvoskatt, vilket var ca 75 000 rater fler än 2016.

fi-fi	Keskimääräisen perintö- ja lahjaveroerän arvo kasvoi edellisvuoden n. 4 000 eurosta  n. 4 600 euroon.
sv-se	Det genomsnittliga värdet på raterna ökade från föregående år från ca 4 000 euro till ca 4 600 euro.

fi-fi	Arvonlisäveroa kertyi 17 547 milj. euroa.
sv-se	Det flöt in 17 547 mn euro i mervärdesskatt.

fi-fi	Veroa kertyi n. 440 milj. euroa enemmän kuin edellisenä vuonna, vaikka vuoden 2017 kertymää pienensi aikaisempaan vuoteen verrattuna pienyritysten alarajahuojennukseen liittyvien liikevaihtorajojen nosto v. 2016 sekä pienten yritysten siirtyminen maksuperusteiseen tilitykseen v. 2017.
sv-se	Detta var ca 440 mn euro mer än året innan, även om skatteutfallet 2017 minskades jämfört med föregående år av att omsättningsgränserna höjdes 2016 för den nedre gränsen för lättnader för småföretag och att småföretag 2017 övergick till att redovisa moms enligt betalningsprincipen.

fi-fi	Veroa kertyi 416 milj. euroa eli 2,4 % enemmän kuin varsinaisessa talousarviossa, joten verotuottoennustetta nostettiin sekä ensimmäisessä että toisessa lisätalousarviossa talouden näkymien parantumisen takia.
sv-se	Det flöt in 416 mn euro, dvs. 2,4 %, mer i skatt än i den ordinarie budgeten, varför skatteprognosen höjdes i både den första och den andra tilläggsbudgeten på grund av att de ekonomiska utsikterna blivit bättre.

fi-fi	Ennuste perustuu pääasiassa kotitalouksien kulutusmenojen arvon ennusteeseen, sillä lähes 70 % arvonlisäverokertymästä kertyy kotitalouksien kulutuksesta.
sv-se	Prognosen är i huvudsak baserad på prognoser om värdet av hushållens konsumtionsutgifter, eftersom nästan 70 % av de influtna mervärdesskatterna kommer från hushållens konsumtion.

fi-fi	Vakuutusmaksuveroa kertyi 768 milj. euroa.
sv-se	Det flöt in 768 mn euro i försäkringspremieskatt.

fi-fi	Verotuoton tasainen vuosittainen kasvu katkesi poikkeuksellisesti v. 2017, ja kertymä jäi edelliseen vuoteen verrattuna 2,2 % eli 17 milj. euroa pienemmäksi.
sv-se	Skatteintäkternas jämna årliga ökning bröts undantagsvis 2017 och utfallet blev 2,2 %, dvs. 17 mn euro, lägre än året innan.

fi-fi	Vuoden 2017 tuotto jäi myös 44 milj. euroa alemmaksi kuin varsinaisessa talousarviossa arvioitiin.
sv-se	År 2017 blev intäkterna också 44 mn euro lägre än vad som uppskattats i den ordinarie budgeten.

fi-fi	Tupakkaveron tuotto oli 954 milj. euroa, mikä oli n. 21 milj. euroa (2,2 %) vähemmän kuin edellisvuonna.
sv-se	Intäkterna av tobaksskatten var 954 mn euro, vilket var ca 21 mn euro (2,2 %) lägre än året innan.

fi-fi	Tupakkaveroa korotettiin, mutta kertymä pieneni johtuen verotettujen tupakkatuotteiden määrän vähenemisestä ja kertaluonteisista verokertymää pienentävistä palautuksista.
sv-se	Tobaksskatten höjdes, men utfallet minskade av att antalet beskattade tobaksprodukter minskade och av återbäringar av engångskaraktär som minskar skatteutfallet.

fi-fi	Tuottoennustetta alennettiin toisessa lisätalousarviossa 58 milj. eurolla.
sv-se	Skatteprognosen sänktes i den andra tilläggsbudgeten med 58 mn euro.

fi-fi	Verokertymä oli lopulta n. 44 milj. euroa (4,4 %) pienempi kuin varsinaisessa talousarviossa ennustettiin.
sv-se	Skatteutfallet blev slutligen ca 44 mn euro (4,4 %) lägre än förutspått i den ordinarie budgeten.

fi-fi	Alkoholiveroa kertyi 1 337 milj. euroa, mikä oli n. 17 milj. euroa (1,3 %) edellisvuotta vähemmän.
sv-se	Det flöt in 1 337 milj. euro i alkoholskatt, vilket var ca 17 mn euro (1,3 %) mindre än året innan.

fi-fi	Verokertymän pieneneminen selittyy verollisen alkoholin kulutuksen vähentymisellä n. 1,2 prosentilla edellisvuodesta.
sv-se	Det minskade skatteutfallet förklaras av att konsumtionen av beskattad alkohol har minskat med ca 1,2 % från föregående år.

fi-fi	Veron tuottoennustetta alennettiin toisessa lisätalousarviossa 30 milj. euroa.
sv-se	Skatteprognosen sänktes med 30 mn euro i den andra tilläggsbudgeten.

fi-fi	Varsinaisessa talousarviossa alkoholiverotuoton arvioitiin olevan 36 milj. euroa (2,7 %) toteutunutta suurempi johtuen suurelta osin siitä, että alkoholilain uudistuksen oletettiin tulevan voimaan heinäkuussa 2017, minkä ennustettiin kasvattavan alkoholiveron veropohjaa.
sv-se	I den ordinarie budgeten uppskattades intäkterna av alkoholskatten till 36 mn euro (2,7 %) mer än det faktiska utfallet, vilket till stor del berodde på antagandet att reformen av alkohollagen skulle träda i kraft i juli 2017 och därmed öka skattebasen för alkoholskatten.

fi-fi	Alkoholilain uudistus tuli voimaan alkuvuonna 2018.
sv-se	Reformen av alkohollagen trädde i kraft vid ingången av 2018.

fi-fi	Energiaveroja kertyi 4 591 milj. euroa.
sv-se	Det flöt in 4 591 mn euro i energiskatt.

fi-fi	Verokertymä oli suurin piirtein samalla tasolla kuin edellisenä vuonna huolimatta siitä, että vuoden 2017 alusta korotettiin sekä liikenne- että lämmityspolttoaineiden veroja.
sv-se	Skatteutfallet var i stora drag detsamma som året innan, trots att skatterna på trafik- och uppvärmningsbränslen höjdes vid ingången av 2017.

fi-fi	Verokertymän kasvua hillitsi liikennepolttoaineiden kulutuksen pieneneminen sekä se, että verotasoltaan alhaisempien biopolttoaineiden ja parafiinisen dieselin osuus liikennepolttoaineiden veropohjasta kasvoi edellisvuodesta.
sv-se	En ökning av skatteutfallet dämpades av att förbrukningen av trafikbränslen minskade och att biobränslen och paraffinisk diesel, som har en lägre skattenivå, utgjorde en större andel av skattebasen för trafikbränslen jämfört med föregående år.

fi-fi	Lisäksi lämmityspolttoaineiden verotuottoa pienensi verollisen kulutuksen vähentyminen ja aiempien vuosien verottomaan käyttöön liittyvien veronpalautusten kasvu.
sv-se	Dessutom minskade skatteintäkterna av uppvärmningsbränslen då den skattepliktiga förbrukningen minskade och skatteåterbäringarna för tidigare års skattefria förbrukning ökade.

fi-fi	Energiaverojen tuotto oli 56 milj. euroa (n. 1,2 %) vähemmän kuin varsinaisessa talousarviossa.
sv-se	Intäkterna av energiskatterna var 56 mn euro (ca 1,2 %) lägre än i den ordinarie budgeten.

fi-fi	Virvoitusjuomaveroa kertyi 151 milj. euroa.
sv-se	Den influtna punktskatten på läskedrycker uppgick till 151 mn euro.

fi-fi	Veron tuotto pieneni 104 milj. euroa (n. 41 %) edellisvuodesta johtuen makeisten ja jäätelön valmisteveron lakkauttamisesta.
sv-se	Intäkterna minskade med 104 mn euro (ca 41 %) från året innan, eftersom punktskatten på sötsaker och glass slopades.

fi-fi	Varainsiirtoveron tuotto aleni n. 10 prosentilla ja oli 775 milj. euroa.
sv-se	Intäkterna av överlåtelseskatten sjönk med ca 10 % och uppgick till 775 mn euro.

fi-fi	Veron tuotosta suurin osa kertyy asunto- ja kiinteistökaupasta ja sen tuotto vaihtelee vuosittain huomattavasti mm. yritysjärjestelyjen määrän vaihtelun, samoin kuin asunto- ja kiinteistömarkkinoiden suhdannevaihtelujen vuoksi.
sv-se	Största delen av skatteintäkterna kommer från bostads- och fastighetshandeln och intäkterna varierar mycket från år till år bl.a. beroende på att antalet företagsomstruktureringar varierar och likaså på konjunktursvängningarna på bostads- och fastighetsmarknaden.

fi-fi	Asunto- ja kiinteistökaupassa tapahtuvat muutokset näkyvät varainsiirtoveron kertymässä jopa vuoden viiveellä.
sv-se	Ändringar i bostads- och fastighetshandeln märks på den influtna överlåtelseskatten först med upp till ett års fördröjning.

fi-fi	Veron tuloarviota alennettiin 50 milj. eurolla vuoden 2017 toisessa lisätalousarviossa.
sv-se	Inkomstposten för överlåtelseskatten sänktes med 50 mn euro i den andra tilläggsbudgeten 2017.

fi-fi	Veron tuotto oli 42 milj. euroa (n. 5 %) varsinaisessa talousarviossa arvioitua pienempi.
sv-se	Skatteintäkterna var 42 mn euro (ca 5 %) lägre än vad som uppskattats i den ordinarie budgeten.

fi-fi	Autoveroa kertyi 977 milj. euroa.
sv-se	Det flöt in 977 mn euro i bilskatt.

fi-fi	Veron tuotto kasvoi n. 14 milj. euroa (1,4 %) vuodesta 2016, vaikka autoverotusta kevennettiin vuoden alusta.
sv-se	Skatteintäkterna ökade med ca 14 mn euro (1,4 %) från 2016, trots att bilbeskattningen lindrades vid ingången av året.

fi-fi	Kertymän kasvu johtui käytettyjen autojen tuonnin ja pakettiautojen myynnin kasvusta.
sv-se	Det ökade utfallet berodde på ökad import av begagnade bilar och ökad försäljning av paketbilar.

fi-fi	Tilinpäätöksen mukainen verokertymä oli huomattavasti ennustettua suurempi johtuen pitkälti siitä, että keskimääräinen uusien henkilöautojen autovero oli ennustettua korkeampi.
sv-se	Skatteutfallet var enligt bokslutet betydligt högre än förutspått vilket i hög grad berodde på att den genomsnittliga bilskatten för nya personbilar var högre än förutspått.

fi-fi	Uusien henkilöautojen keskivero oli lähestulkoon edellisvuoden tasolla huolimatta veronalennuksesta ja keskimääräisen hiilidioksidipäästön alenemisesta.
sv-se	Genomsnittsskatten för nya personbilar låg på nästan samma nivå som året innan trots en skattesänkning och att de genomsnittliga koldioxidutsläppen sjunkit.

fi-fi	Tuottoennustetta korotettiin yht. 84 milj. eurolla lisätalousarvioissa, mutta silti ennusteen arvio oli 40 milj. euroa (4,1 %) alle toteutuneen tuoton.
sv-se	Skatteprognosen höjdes med sammanlagt 84 mn euro i tilläggsbudgetarna, men prognosvärdet var ändå 40 mn euro (4,1 %) lägre än de faktiska intäkterna.

fi-fi	Ajoneuvoveron kertymä oli 1 169 milj. euroa.
sv-se	Den influtna fordonsskatten uppgick till 1 169 mn euro.

fi-fi	Kertymä kasvoi 86 milj. eurolla (8 %) edellisvuodesta vuoden alusta toteutetun veronkorotuksen seurauksena.
sv-se	Utfallet var 86 mn euro (8 %) högre än året innan som en följd av den skattehöjning som infördes vid ingången av året.

fi-fi	Ajoneuvoveron tuottoennustetta korotettiin 15 milj. eurolla kolmannessa lisätalousarviossa, jolloin lopullinen kertymä vastasi suurin piirtein ennustettua.
sv-se	Prognosen för fordonsskatten höjdes med 15 mn euro i den tredje til-läggsbudgeten, varvid det slutliga utfallet i stora drag motsvarade det förutspådda.

fi-fi	Jäteveron kertymä oli 12 milj. euroa.
sv-se	Det inflöt 12 mn euro i avfallsskatt, vilket innebar en minskning med 8 mn euro (41 %).

fi-fi	Kertymä aleni 8 milj. euroa (41 %), mikä johtui kaatopaikalle toimitettavan veronalaisen jätteen määrän pienenemisestä.
sv-se	Detta berodde på att mängden skattepliktigt avfall som deponerades på avstjälpningsplatserna minskade.

fi-fi	Pidemmällä aikavälillä veron tuotto on selvästi pienentynyt veron ohjausvaikutuksen ja jätteitä koskevan sääntelyn tiukentumisen seurauksena.
sv-se	Under en längre tidsperiod har skatteintäkterna klart minskat som en följd av skattens styreffekt och att avfallsbestämmelserna blivit strängare.

fi-fi	Verotuen tavoitteena on tiettyjen toimintojen tai verovelvollisryhmien tukeminen vähennyksillä, verovapaudella, alennetuilla verokannoilla, veronhuojennuksilla tai veronmaksua lykkäävillä säännöksillä.
sv-se	En skatteutgift är inriktad på att stödja vissa funktioner eller grupper av skattskyldiga genom avdrag, skattefrihet, reducerade skattesatser, skattelättnader eller bestämmelser om senarelagd betalning av skatt.

fi-fi	Valtiontalouden tarkastusvirasto on esittänyt tarpeen verotukien vaikutusten säännölliseksi arvioimiseksi .
sv-se	Statens revisionsverk har framhållit att det finns ett behov för regelbunden bedömning av skattestödens effekter .

fi-fi	Niiden tukien osalta, jotka pystyttiin arvioimaan, verotukien yhteismäärä oli 26,8 mrd. euroa, mikä oli n. 12,0 % bruttokansantuotteesta ja 27,7 % veroista ja veroluonteisista maksuista.
sv-se	Där det gick att göra en kalkyl uppgick utgifterna till tot. 26,8 md euro, dvs. omkring 12,0 % i förhållande till bruttonationalprodukten och 27,7 % av skatterna och avgifterna av skattenatur.

fi-fi	Verotuista runsas 60 % kohdistui valtion verotuottoon ja loput vajaa 40 % jakautui kunnille, seurakunnille ja Kelalle.
sv-se	Drygt 60 % av skatteutgifterna drabbade statens skatteintäkter och resterande knappa 40 % fördelades på kommunerna, församlingarna och FPA.

fi-fi	 Valtiontalouden tarkastusviraston erilliskertomus eduskunnalle valtion vuoden 2016 tilinpäätöksen ja hallituksen vuosikertomuksen tarkastuksesta.  K 9/2017 vp 
sv-se	 Statens revisionsverks särskilda berättelse till riksdagen om revisionen av statsbokslutet och regeringens årsberättelse för år 2016, B 9/2017 rd  

fi-fi	Arvio verotuista verolajeittain v. 2017
sv-se	Bedömning av skatteutgifterna per skatteslag 2017

fi-fi	laskennallisen asuntotulon verovapaus
sv-se	skattefrihet för kalkylerad bostadsinkomst

fi-fi	oman asunnon myyntivoiton verovapaus
sv-se	skattefrihet för vinst vid försäljning av egen bostad

fi-fi	listaamattomien yhtiöiden osinkojen markkinakorkoa suurempi tuottoprosentti
sv-se	högre avkastningsprocent än marknadsräntan för vinstutdelningen från onoterade bolag

fi-fi	ravintola- ja ateriapalvelujen alennettu verokanta
sv-se	reducerad skattesats på restaurang- och måltidstjänster

fi-fi	osakehuoneiston ensiasunnokseen hankkivan verovapaus
sv-se	skattefritt förvärv av aktielägenhet som första bostad

fi-fi	Kiinteistöverotus*
sv-se	Fastighetsskatt*

fi-fi	* Verotukien ohella kiinteistöverotus sisältää myös verosanktioita.
sv-se	* Fastighetsskatten inbegriper både skattestöd och skattesanktioner.

fi-fi	Verosanktioiden takia kiinteistöverotukien yhteismäärä on pienempi kuin vakituisten asuinrakennusten alennetun verokannan tuen arvo.
sv-se	Sanktionerna medför att totalbeloppet av fastighetsbeskattningens skatteutgifter är lägre än värdet på den reducerade skattesatsen på byggnader för stadigvarande boende.

fi-fi	Vuonna 2017 verotukien kokonaislukumäärä kasvoi yhdellä edellisvuoteen verrattuna.
sv-se	År 2017 ökade det totala antalet skattestöd med ett jämfört med året innan.

fi-fi	Uusia verotukia olivat yrittäjävähennys ja metsätilojen sukupolvenvaihdoksia helpottamaan tarkoitettu metsälahjavähennys.
sv-se	Nya skattestöd var företagaravdraget och det skogsgåvoavdrag som ska underlätta generationsväxlingar på skogsbrukslägenheter.

fi-fi	Yrittäjävähennyksen takia verotulojen arvioitiin vähenevän n. 120 milj. eurolla ja metsälahjavähennyksen takia n. 13 milj. eurolla vuositasolla.
sv-se	Skatteinkomsterna bedömdes minska på årsnivå med ca 120 mn euro till följd av företagaravdraget och med ca 13 mn euro till följd av skogsgåvoavdraget.

fi-fi	Tuotannollisten investointien korotetuista poistoista aiheutuva verotuki puolestaan poistui tukiohjelman päättyessä vuoden 2016 lopussa.
sv-se	De skatteutgifter som orsakades av höjda avskrivningar på produktiva investeringar upphörde då stödprogrammet avslutades i slutet av 2016.

fi-fi	Vuonna 2016 verotuen määrä oli arviolta n. 77 milj. euroa.
sv-se	År 2016 uppgick dessa skatteutgifter till uppskattningsvis ca 77 mn euro.

fi-fi	Verotukien euromäärät kuitenkin muuttuivat veropohjien muutosten ja verotuksen normaaliin perusrakenteeseen vaikuttaneiden veroperustemuutosten seurauksena.
sv-se	Skatteutgifterna förändrades dock till följd av förändringar i skattebasen och av sådana förändringar i skattegrunden som påverkar beskattningens normala grundstruktur.

fi-fi	Vuonna 2017 verotukien euromäärää kasvatti kilpailukykysopimukseen liittyvään tuloverokevennykseen sisältyvä työtulovähennyksen korottaminen.
sv-se	År 2017 ökade skatteutgifterna till följd av en höjning av arbetsinkomstavdraget i enlighet med inkomstskattelättnaderna i konkurrenskraftsavtalet.

fi-fi	Lisäksi kotitalousvähennyksen määrää kasvatettiin.
sv-se	Dessutom höjdes hushållsavdraget.

fi-fi	Asuntolainan korkovähennyksen supistaminen pienensi puolestaan verotukien euromäärää.
sv-se	Däremot minskade skatteutgifterna på grund av begränsningen av rätten att dra av ränta på bostadslån.

fi-fi	Eniten edellisvuodesta kasvoi työtulovähennys, n. 285 milj. euroa.
sv-se	Arbetsinkomstavdraget var det skattestöd som ökade mest sedan föregående år, med ca 285 mn euro.

fi-fi	Verotukien yhteismäärä kasvoi n. 1 084 milj. eurolla vuoteen 2016 verrattuna.
sv-se	De totala skatteutgifterna ökade med ca 1 084 mn euro jämfört med 2016.

fi-fi	Verotukien vaikuttavuuden arviointi
sv-se	Analys av effekterna av skattestöd

fi-fi	Verotukien vaikuttavuuden laadukas arviointi perustuu tieteelliseen tutkimukseen ja on riippuvaista käytettävissä olevista tietoaineistoista57.
sv-se	För att ta fram en analys av effekterna av skattestöd som är av hög kvalitet behövs vetenskaplig forskning som kräver mycket tid och resurser. Dessutom är bedömningar av konsekvenser beroende av tillgängligt datamaterial57.

fi-fi	Arviot verotukien luku- ja euromääristä raportoidaan vuosittain valtion talousarvioesityksessä ja hallituksen vuosikertomuksessa.
sv-se	Uppgifter om antalet skattestöd och om utgifternas belopp rapporteras årligen i statsbudgeten och i regeringens årsberättelse.

fi-fi	Arvioita verotukien vaikuttavuudesta on tehty esim. eräistä energiaverotuksen tuista58 59 ja vuosien 2013–2014 tutkimus- ja kehittämistoiminnan verotuesta60.
sv-se	Analyser av effekterna av skattestöden har gjorts för t.ex. vissa stöd som gäller energibeskattningen58 59 och forsknings- och utvecklingsverksamhetsstöd60 för åren 2013–2014.

fi-fi	Listaamattomien yritysten osinkoverotuksen vaikutuksia yritysten investointipäätöksiin, voitonjakoon, tulonmuuntoon ja verosuunnitteluun on tutkittu Suomessa laajasti.61 Alennettujen arvonlisäverokantojen osalta on selvitetty mm. parturi-kampaamojen arvonlisäveroalennuksen vaikutuksia hintoihin ja alan kysyntään ja työllisyyteen62, sekä ravintolaruoan alennetun arvonlisäverokannan vaikutuksia ravintolapalveluiden kysyntään ja alan työllisyyteen63.
sv-se	Effekterna av beskattningen av vinstutdelningen från onoterade företag på företagens investeringsbeslut, vinstutdelning, inkomstomvandling och skatteplanering har undersökts på ett omfattande sätt i Finland.61 När det gäller de reducerade mervärdesskattesatserna har man undersökt bl.a. vilka effekter den reducerade mervärdesskattesatsen för frisörer haft på priserna och på efterfrågan och sysselsättningen i branschen62 och vilka effekter den reducerade mervärdesskattesatsen på restaurangmat haft på efterfrågan på restaurangtjänster och på sysselsättningen i branschen63.

fi-fi	Finanssipolitiikan valvonnan raportti kevät 2017.
sv-se	Finanssipolitiikan valvonnan raportti kevät 2017.

fi-fi	Valtiontalouden tarkastusviraston tarkastuskertomukset 10/2017.
sv-se	Statens revisionsverkets revisionsberättelser 10/2017.

fi-fi	Vuonna 2017 ei julkaistu tutkimuksia verotukien vaikuttavuudesta.
sv-se	År 2017 publicerades inga undersökningar om effekterna av skattestöd.

fi-fi	Yrityssektoriin kohdistuvia verotukia käsiteltiin osana työ- ja elinkeinoministeriön virkamiesselvitystä64.
sv-se	De skattestöd som är inriktade på företagssektorn behandlades som en del av en tjänstemannautredning vid arbets- och näringsministeriet .

fi-fi	Valtiontalouden tarkastusvirasto on todennut, että verotukien vaikuttavuuden arvioinnin tulisi olla aikaisempaa suunnitelmallisempaa ja edellyttävän ohjelmallisempaa lähestymistapaa.
sv-se	Enligt utredningen bör tyngdpunkten i systemet för företagsstöd flyttas i riktning mot direkta stöd som på lång sikt främjar produktiviteten inom företagssektorn och skattestöden bör minskas.

fi-fi	Koreneff ym. Yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon hiilidioksidiveron puolituksen poiston vaikutukset.
sv-se	Yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon hiilidioksidiveron puolituksen poiston vaikutukset.

fi-fi	VTT Tutkimusraportti VTT-R01173-16.
sv-se	VTT Tutkimusraportti VTT-R01173-16.

fi-fi	Määttänen & Ropponen.
sv-se	61  Määttänen & Ropponen.

fi-fi	Listaamattomien osakeyhtiöiden verotus, voitonjako ja investoinnit.
sv-se	Listaamattomien osakeyhtiöiden verotus, voitonjako ja investoinnit.

fi-fi	ETLA Raportit 40;
sv-se	ETLA Raportit 40;

fi-fi	Kari & Laitila.
sv-se	Kari & Laitila.

fi-fi	Nonlinear dividend tax and the dynamics of the firm.
sv-se	Nonlinear dividend tax and the dynamics of the firm.

fi-fi	FinanzArchiv 71;
sv-se	FinanzArchiv 71;

fi-fi	Harju & Matikka.
sv-se	Harju & Matikka.

fi-fi	Business owners and income-shifting: evidence from Finland. Small Business Economics 46;
sv-se	Business owners and income-shifting: evidence from Finland, Small Business Economics 46;

fi-fi	The elasticity of taxable income shifting: what is “real” and what is not?
sv-se	The elasticity of taxable income shifting: what is “real” and what is not?

fi-fi	International Tax and Public Finance 23.
sv-se	International Tax and Public Finance 23.

fi-fi	Kosonen.
sv-se	Kosonen.

fi-fi	What was actually cut in the barbers' VAT cut?
sv-se	What was actually cut in the barbers' VAT cut?

fi-fi	VATT Working Papers 18.
sv-se	VATT Working Papers 18.

fi-fi	Harju & Kosonen.
sv-se	Harju & Kosonen.

fi-fi	Restaurant VAT cut:
sv-se	Restaurant VAT cut:

fi-fi	Cheaper meal and more service?
sv-se	Cheaper meal and more service?

fi-fi	VATT Working papers 52/2013.
sv-se	VATT Working papers 52/2013.

fi-fi	Työ- ja elinkeinoministeriö.
sv-se	 Arbets- och näringsministeriet. 

fi-fi	Virkamiesselvitys yritystuista ja niiden vaikutuksista.
sv-se	Virkamiesselvitys yritystuista ja niiden vaikutuksista. 

fi-fi	Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja 22/2017.
sv-se	Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja 22/2017.

fi-fi	Selvityksen mukaan yritystukijärjestelmän painopistettä tulisi siirtää yrityssektorin pitkän aikavälin tuottavuutta edistävien suorien tukien suuntaan ja vähentää verotukia.
sv-se	https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79863 https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79863

fi-fi	Raportissa todettiin myös, että yritystukien vaikuttavuudesta tarvitaan jatkoselvitystä.
sv-se	https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79863

fi-fi	Valtiovarainministeriön yritysverotuksen asiantuntijatyöryhmä tarkasteli yritysverotuksen nykyistä tasoa ja mallia kilpailukyvyn, talouskasvun ja tuottavuuden kannalta. 
sv-se	Finansministeriets sakkunniggrupp för företagsbeskattningen granskade den nuvarande nivån och modellen för företagsbeskattningen ur konkurrenskrafts-, tillväxt- och produktivitetsperspektiv. 

fi-fi	Työryhmä tarkasteli yritysverotusta kokonaisuutena, mutta teki myös verotukiin liittyviä ehdotuksia.
sv-se	Arbetsgruppen granskade företagsbeskattningen i sin helhet, men gav också förslag om skattestöden.

fi-fi	Ehdotuksella pyrittiin edistämään neutraalia verotusta, joka ei vaikuta verovelvollisten valintoihin.
sv-se	Genom förslaget eftersträvas en neutral beskattning som inte påverkar de skattskyldigas val.

fi-fi	Työryhmä ehdotti mm. nykyisen koulutusvähennyksen poistamista ja listaamattomien osinkojen verotuksen yksinkertaistamista ja verotuen supistamista.
sv-se	Arbetsgruppen föreslog bl.a. att det nuvarande utbildningsavdraget ska slopas och att beskattningen av vinstutdelningen från onoterade bolag ska förenklas och skattestöden minskas.

fi-fi	 Yritysverotuksen asiantuntijatyöryhmän raportti. 
sv-se	 Yritysverotuksen asiantuntijatyöryhmän raportti, Finansministeriets publikationer 12/2017.

fi-fi	Valtiovarainministeriön julkaisu 12/2017.
sv-se	http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79249

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-251-838-5
sv-se	http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79249

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-251-838-5
sv-se	Skattefel

fi-fi	Verovaje
sv-se	I Finland beräknar man regelbundet storleken på skattefelet i enlighet med internationella standarder.

fi-fi	Suomessa arvioidaan säännöllisesti verovajeen suuruutta kansainvälisesti sovittujen standardien mukaisesti.
sv-se	Det har inte varit möjligt att beräkna skattefelet för alla skatteslag.

fi-fi	Kaikista verolajeista arviota ei vielä ole pystytty tekemään.
sv-se	Avsikten är dock att utveckla den kvantitativa beräkningen och beräkningsprocesserna så att uppskattningar av skattefelet ska kunna göras regelbundet för de allra viktigaste skatteslagen.

fi-fi	Tarkoitus on kehittää kvantitatiivista arviointia ja arviointiprosesseja siten, että verovajearviot tehdään kaikkien merkittävimpien verolajien osalta säännönmukaisesti, jotta olisi mahdollista seurata verovajeiden vuosittaisia muutoksia Suomessa ja toisaalta verrata tilannetta muihin maihin.
sv-se	Detta gör det möjligt att följa upp årliga förändringar i skattefelet i Finland och att jämföra situationen i Finland med den i andra länder.

fi-fi	Valtiovarainministeriö on maaliskuussa 2017 asettanut ohjausryhmän verovajeiden arviointimenetelmien, mittaamisen, seurannan ja raportoinnin kehittämiseksi.
sv-se	Finansministeriet tillsatte i mars 2017 en styrgrupp för att utveckla beräkningsmetoder, mätning, uppföljning och redovisning av skattefel.

fi-fi	Verovajeen arviointityö aloitettiin arvonlisäverosta, koska se on valtion tuloista mittaluokaltaan suurin verolaji ja sen arviointiin on sovellettavissa pidemmälle kehitettyä kansainvälisesti standardoitua metodologiaa.
sv-se	Arbetet med att beräkna skattefelet inleddes med mervärdesskatten, eftersom den är det skatteslag som staten får mest inkomster från och det finns välutvecklade, internationellt standardiserade metoder som kan tillämpas vid beräkningen.

fi-fi	Verohallinto tuottaa vuosittain arvion arvonlisäverovajeen suuruudesta. 
sv-se	Skatteförvaltningen gör årligen en uppskattning av storleken på momsfelet. 

fi-fi	 Arviointi perustuu Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n kehittämään menetelmään.
sv-se	 Beräkningen bygger på en metod som utvecklats av Internationella valutafonden IMF.

fi-fi	Laskenta pohjautuu Tilastokeskuksen tuottamiin mm.
sv-se	Kalkylen är bl.a. baserad på Statistikcentralens statistik över nationalräkenskaperna och på beskattningsuppgifter.

fi-fi	kansantalouden tilinpidon tilastoihin sekä verotustietoihin.
sv-se	Den beräkningsmetod för skattefelet som Finland tillämpar används också i flera andra länder (t.ex. Danmark).

fi-fi	Suomen soveltama verovajeen arviointimenetelmä on käytössä myös useissa muissa maissa (esim. Tanska).
sv-se	De senaste åren har det inte skett någon betydande förändring i fråga om momsfelet.

fi-fi	Arvonlisäverovajeessa ei ole tapahtunut viime vuosina merkittävää muutosta.
sv-se	Enligt de nyaste tillgängliga preliminära uppgifterna låg skattefelet 2016 på föregående års nivå, dvs. ca 6 % av det lagenliga skatteutfallet vilket betyder ca 1,3 md euro.

fi-fi	Uusimpien saatavissa olevien ennakkotietojen mukaan v. 2016 verovaje oli edellisen vuoden tasolla eli n. 6 % lainmukaisesta kertymästä eli euromääräisesti n. 1,3 mrd. euroa.
sv-se	Internationellt sett är momsfelet i Finland relativt litet.

fi-fi	Kansainvälisesti vertaillen arvonlisäverovaje on Suomessa suhteellisen pieni, esim. EU:n keskiarvo on 12,8 % (v. 2015).
sv-se	I EU är medelvärdet 12,8 % (2015).

fi-fi	Arvonlisäverovaje 2012–2016, % lainmukaisesta
sv-se	Mervärdesskattefelet 2012–2016 i % av det lagenliga skatteutfallet

fi-fi	Verovaje jaetaan kahteen erään: verojäämiin sekä ilmoitusvirheisiin ja -puutteisiin.
sv-se	Skattefel delas i två kategorier: skatterester och fel och brister i deklarationerna.

fi-fi	Verojäämät ovat verovelvollisen ilmoittamien tietojen tai Verohallinnon valvontatoimien perusteella määrättyjä veroja, joita ei ole maksettu.
sv-se	Skatteresterna utgörs av de skatter som påförts utifrån de uppgifter som de skattskyldiga deklarerat eller utifrån Skatteförvaltningens övervakningsverksamhet och som är obetalda.

fi-fi	Ilmoitusvirheet ja -puutteet syntyvät esimerkiksi osaamattomuudesta, virheistä sekä harmaasta taloudesta.
sv-se	Fel och brister i deklarationerna uppstår t.ex. av okunskap, fel och grå ekonomi.

fi-fi	Arvonlisäveron osalta verojäämät vuodelta 2016 ovat n. 188 milj. euroa eli n. 0,9 % lainmukaisesta verokertymästä.
sv-se	När det gäller mervärdeskatten uppgår skatteresterna för 2016 till ca 188 mn euro, dvs. ca 0,9 % av det lagenliga skatteutfallet.

fi-fi	Verojäämä on pysynyt alle prosentin tuntumassa useamman vuoden.
sv-se	Andelen skatteresten har hållit sig vid en procent för flera år.

fi-fi	Verohallinto tulee laajentamaan verovajearviointia myös muihin verolajeihin.
sv-se	Skatteförvaltningen kommer att utvidga beräkningen av skattefelet också till andra skatteslag.

fi-fi	Kansainvälinen valuuttarahasto IMF on kehittänyt laskentamenetelmää myös yhteisöveron verovajeen arviointiin.
sv-se	Internationella valutafonden IMF har utvecklat en metod för beräkning också av skattefel i samfundsbeskattningen.

fi-fi	Menetelmän soveltuvuutta Suomen yhteisöverotukseen selvitetään.
sv-se	Metodens tillämplighet på Finlands samfundsbeskattning utreds.

fi-fi	Tullin kantamat verot ja maksut (2,9 mrd. euroa) vähenivät yhteensä n. 7 mrd. eurolla vuoteen 2016 (10,8 mrd. euroa) verrattuna, koska autoverotuksen ja valmisteverotuksen toimittaminen siirtyi vuoden 2017 alusta Verohallinnolle.
sv-se	De skatter och avgifter som Tullen tog ut (2,9 md euro) minskade med sammanlagt ca 7 md euro jämfört med 2016 (10,8 md euro), eftersom verkställandet av bilbeskattningen och punktbeskattningen överfördes på Skatteförvaltningen vid ingången av 2017.

fi-fi	Tullin kannettavaksi jäivät edelleen maahantuonnin arvonlisävero (2,7 mrd. euroa) sekä tullauksen yhteydessä kannettavat valmisteverot EU:n ulkopuolelta tapahtuvista käteisasiakkaiden tuonneista.
sv-se	Tullen tog fortfarande ut mervärdesskatten på import (2,7 md euro) och kontantkunders punktskatt för import från länder utanför Europeiska unionen som tas ut i samband med förtullningen.

fi-fi	Lisäksi Tulli kerää tuontitullit ja tullin luonteiset maksut.
sv-se	Dessutom är det Tullen som tar ut importtullar och avgifter av tullkaraktär.

fi-fi	Verovajeen määrän Tullin kantamista veroista arvioidaan olevan n. 110–130 milj. euroa, joka on n. 4 % toteutuneesta verokertymästä.
sv-se	Storleken på skattefelet för de skatter som Tullen tar ut uppskattas till ca 110–130 mn euro, vilket är 4 % av det faktiska skatteutfallet.

fi-fi	Tullin kantamien verojen ja maksujen verojäämät eli erääntyneet ja maksamatta olevat suoritukset olivat edellisten vuosien tapaan varsin vähäisiä.
sv-se	Skatteresterna för de skatter och avgifter som Tullen tar ut, dvs. förfallna och obetalda prestationer, var liksom tidigare år mycket små.

fi-fi	Vuoden 2017 lopussa niiden määrä oli yhteensä n. 9,6 milj. euroa.
sv-se	I slutet av 2017 uppgick de till sammanlagt ca 9,6 mn euro.

fi-fi	Siten valtaosa verovajeesta aiheutuu tahallisista väärinkäytöksistä sekä tahattomista menettely- ja ilmoitusvirheistä.
sv-se	Således beror merparten av skattefelet på avsiktligt missbruk och oavsiktliga felaktiga förfaranden och fel i deklarationerna.

fi-fi	Tulliselvityksiin liittyvän verovajeen määrän arvioidaan olleen yht. n. 100–120 milj. euroa.
sv-se	Storleken på skattefelet för tullklareringar uppskattas till sammanlagt ca 100–120 mn euro.

fi-fi	Arvion mukaan tästä summasta 85– 100 milj. euroa aiheutui maahantuonnin ja erityismenettelyiden yhteydessä tapahtuneista virheellisyyksistä ja n. 15–20 milj. euroa kauttakuljetus- ja varastointitoimintaan liittyvistä virheellisyyksistä.
sv-se	Enligt uppskattningarna föranleds 85–100 mn euro av denna summa av fel som uppstått i samband med import och särskilda förfaranden och ca 15–20 mn euro av felaktigheter i transit- och lagringsverksamhet.

fi-fi	Verovajeessa ei arvion mukaan ole tapahtunut suuria muutoksia edeltäviin vuosiin verrattuna.
sv-se	Det bedöms inte ha skett några större förändringar i fråga om skattefelet jämfört med de föregående åren.

fi-fi	Toimenpiteitä verovajeiden pienentämiseksi
sv-se	Åtgärder för att minska skattefelet

fi-fi	Verohallinnon teettämän asiakastutkimuksen  mukaan suomalaiset ovat erittäin veronmaksumyönteisiä, kansalaiset kokevat verojärjestelmän toimivan hyvin ja verovalvontaa pidetään tehokkaana ja verojen kiertämistä vaikeana.
sv-se	Enligt Skatteförvaltningens kundenkät  har finländarna en ytterst positiv inställning till att betala skatt. De upplever att skattesystemet fungerar väl och anser att skattekontrollen är effektiv och att det är svårt att kringgå skatt.

fi-fi	Verovelvolliset ovat tyytyväisiä saamiinsa palveluihin ja ohjeita pidetään helposti löydettävinä.
sv-se	De skattskyldiga är nöjda med servicen och anser att det är lätt att hitta anvisningar.

fi-fi	 Verohallinnon vuosien 2014 ja 2015 asiakastutkimusten tiivistelmät verohallinnon sivuilla 
sv-se	 Sammandrag av Skatteförvaltningens kundenkäter från 2014 och 2015 finns på Skatteförvaltningens webbplats 

fi-fi	https://www.vero.fi/tietoa-verohallinnosta/tietoa_verotuksest/tutkimukse/verohallinnon_asiakastutkimukse/
sv-se	https://www.vero.fi/sv/skatteforvaltningen/information_om_beskattnin/undersokningarn/skatteforvaltningens_kundenkate/

fi-fi	Veronmaksumyönteisyyden, velvoitteiden noudattamisen sekä verovalvonnan tehostamiseksi Verohallinnossa jatkettiin veroriskien arviointiin ja hallinnointiin tarkoitetun kokonaissuunnitelman kehittämistä.
sv-se	För att den positiva inställningen till skattebetalning och iakttagandet av skyldigheterna ska förbättras och skattekontrollen bli effektivare fortsatte Skatteförvaltningen att utveckla en helhetsplan för utvärderingen och hanteringen av skatterisker.

fi-fi	Vuoden 2017 painopisteitä olivat sosiaali- ja terveysala, finanssitoimiala, yritys- ja rahoitusjärjestelyt sekä kansainväliseen verotukseen liittyvät teemat, kuten kaksinkertaisen verotuksen poistamiseen liittyvät asiat ja siirtohinnoittelu.
sv-se	År 2017 var tyngdpunkter social- och hälsovårdsbranschen, finansbranschen, företags- och finansieringsarrangemang samt teman kring internationell beskattning, såsom ärenden kring undanröjandet av dubbel beskattning och internprissättning.

fi-fi	Ennakoivia toimintatapoja lisättiin ja syvennettyä asiakasyhteistyötä laajennettiin sekä asiakasmäärän että eri yhteistyömuotojen osalta.
sv-se	De föregripande tillvägagångssätten ökade och det fördjupade samarbetet med kunderna utvidgades i fråga om både antalet kunder och olika samarbetsformer.

fi-fi	Uutena yhteistyömuotona aloitettiin syvennetty palkkapalveluyhteistyö .
sv-se	Fördjupat samarbete inom lönetjänster  inleddes som en ny samarbetsform.

fi-fi	Kasvuyrityksiä ohjattiin ja neuvottiin erityisesti kansainvälisissä verokysymyksissä.
sv-se	Tillväxtföretag fick handledning och rådgivning i synnerhet i internationella skattefrågor.

fi-fi	 Palkkapalveluyhteistyö on uusi toimintatapa ulkoistettuja palkkapalveluita tarjoavien yritysten kanssa.
sv-se	 Samarbete inom lönetjänster är en ny samarbetsform med företag som erbjuder utlagda lönetjänster.

fi-fi	Yhteistyöverkostossa on tällä hetkellä kuusi merkittävää alan yritystä.
sv-se	I samarbetsnätverket ingår för tillfället sex betydande företag inom branschen.

fi-fi	Mukana olevat palveluntarjoajat sitoutuvat kehittämään toimintaansa ennakkoperinnässä.
sv-se	De tjänsteleverantörer som deltar i samarbetet förbinder sig att utveckla sin verksamhet när det gäller förskottsuppbörd.

fi-fi	Vuonna 2017 päättyneessä kansainvälisen verotuksen riski-ilmiöt -hankkeessa  keskityttiin verotulojen kertymisen kannalta keskeisiin riski-ilmiöihin.
sv-se	Projektet kring riskfenomen inom internationell beskattning  som avslutades 2017 fokuserade på riskfenomen som var centrala med tanke på skatteinkomsterna.

fi-fi	Hankkeessa kehitetyt parhaat käytännöt ja tunnistetut valvontatarpeet siirtyvät osaksi Verohallinnon operatiivista perustoimintaa.
sv-se	Den bästa praxisen som utvecklats och de övervakningsbehov som identifierats inom projektet blir en del av Skatteförvaltningens operativa basverksamhet.

fi-fi	 Verohallinnon eduskunnan tarkastusvaliokunnalle hallituksen vuosikertomuksen 2016 käsittelyn yhteydessä antama lausunto tilannepäivitykseksi siihen, mitä toimenpiteitä kansainvälisen veronkierron ehkäisemiseksi on tehty ja ollaan tekemässä. 
sv-se	 Skatteförvaltningens utlåtande till riksdagens revisionsutskott i samband med behandlingen av regeringens årsberättelse 2016 som en lägesrapport om vilka åtgärder som vidtagits och ska vidtas för förhindrande av internationell skatteflykt.

fi-fi	Verotarkastuksessa on usean vuoden ajan monipuolistettu toimintatapoja, jotta tarkastusten vaikutus tulevaisuuden verokertymiin olisi mahdollisimman suuri.
sv-se	Praxisen vid skatterevisioner har under flera års tid gjorts mångsidigare för att revisionernas inverkan på skatteutfallet i framtiden ska vara så stor som möjligt.

fi-fi	Tavoitteena on mahdollisimman reaaliaikainen ja ohjausta painottava toimintatapa, jossa silti puututaan veroriskeihin tehokkaasti.
sv-se	Målet är ett tillvägagångssätt som sker i realtid och betonar handledning, men där man ändå kan ingripa i skatteriskerna på ett effektivt sätt.

fi-fi	Menettelyllä on parannettu verovalvonnan sujuvuutta, vaikuttavuutta ja näkyvyyttä.
sv-se	Genom förfaringssättet har skattekontrollen blivit smidigare, effektivare och synligare.

fi-fi	Verohallinto on myös tunnistanut sähköisen kaupan ilmiöitä ja kehittänyt verovalvonnan keinoja vastaamaan niihin liittyviin riskeihin.
sv-se	Skatteförvaltningen har också identifierat företeelser inom elektronisk handel och utvecklat metoder för skattekontroll som svarar mot de risker som hänför sig till dessa företeelser.

fi-fi	Uusina painopisteinä on tunnistettu alustatalous ja maksamiseen liittyvät muutokset.
sv-se	Plattformsekonomin och ändringar i betalningssätten har identifierats som nya prioriteringar.

fi-fi	Harmaan talouden toimintaedellytyksiä on vaikeutettu valvonnalla, yleiseen mielipiteeseen vaikuttavalla tiedottamisella sekä kehittämällä verojen ilmoittamisen ja maksamisen menettelyjä.
sv-se	Förutsättningarna för den grå ekonomin har försvårats genom övervakning och information som påverkar den allmänna opinionen och genom att förfarandena i anslutning till deklarering och betalning av skatt utvecklats.

fi-fi	Valvonnan painopistettä on siirretty ennalta estäviin toimiin, kuten perusteettomien arvonlisäveropalautusten estämiseen.
sv-se	Tyngdpunkten i övervakningen har flyttats till förebyggande åtgärder som att förhindra ogrundade momsåterbäringar.

fi-fi	Verohallinnon tekemien rikosilmoitusten määrä on noussut merkittävästi.
sv-se	Antalet brottsanmälningar som gjorts av Skatteförvaltningen har ökat betydligt.

fi-fi	Harmaan talouden torjunnan konkreettisia keinoja ovat mm. julkinen veronumerorekisteri, rakennusalan työntekijä- ja urakkatietojen kuukausittainen ilmoittamisvelvollisuus sekä verovelkatietojen julkistaminen.
sv-se	Konkreta åtgärder mot den grå ekonomin är bl.a. det offentliga skattenummerregistret, byggbranschens skyldighet att varje månad lämna uppgifter om arbetstagare och entreprenader och publiceringen av uppgifter om skatteskulder.

fi-fi	Rakennusalalle toteutettujen lakimuutosten (veronumero, käännetty alv, laajennettu ilmoitusvelvollisuus) vaikuttavuutta mitattiin.
sv-se	Effekten av de lagändringar som har genomförts inom byggbranschen (skattenummer, omvänd moms, utvidgad anmälningsskyldighet) uppmättes.

fi-fi	Selvityksen mukaan lakimuutokset lisäsivät ilmoitettuja palkkoja v. 2015 yht. n. 300 milj. euroa ja verotuloja n. 100 milj. euroa.
sv-se	Enligt utredningen höjde lagändringarna de löner som anmäldes 2015 med sammanlagt ca 300 mn euro och skatteinkomsterna med ca 100 mn euro.

fi-fi	Verohallinnon Harmaan talouden selvitysyksikkö laatii viranomaisten toiminnan tueksi velvoitteidenhoitoselvityksiä, joiden määrä oli n. 274 000 kappaletta.
sv-se	Enheten för utredning av grå ekonomi vid Skatteförvaltningen utarbetar fullgöranderapporter till stöd för myndigheternas verksamhet och de var ca 274 000 till antalet.

fi-fi	Selvitysyksikkö myös tuottaa ja jakaa tietoa harmaasta taloudesta mm. tilannekuvajulkaisujen ja selvitysten muodossa.
sv-se	Utredningsenheten tar också fram och distribuerar information om den grå ekonomin, bl.a. i form av publikationer av lägesbilder och utredningar.

fi-fi	Harmaan talouden ja talousrikollisuuden torjunnan strategian tarkoittama tilannekuvatoiminto on käynnistetty.
sv-se	Den lägesbildsfunktion som avses i strategin för bekämpning av grå ekonomi och ekonomisk brottslighet har införts.

fi-fi	Tilannekuvan julkaisukanavana toimiva www.harmaa-talous-rikollisuus.fi -sivusto avattiin loppuvuodesta 2017.
sv-se	Publiceringskanalen för lägesbildredaktionen www.gra-ekonomi-brottslighet.fi öppnades i slutet av 2017.

fi-fi	Harmaan talouden torjunta linkittyy tiiviisti Tullin eri toimintoihin ja asiakkaiden toiminnan oikeellisuutta varmistetaan mm. ennakoivasti asiakasneuvonnan ja lupakäytäntöjen avulla sekä myös reaaliaikaisesti ja jälkikäteen valvonnalla.
sv-se	Bekämpningen av grå ekonomi är nära sammankopplad med Tullens olika verksamheter och att kunderna agerar korrekt säkerställs bl.a. på ett föregripande sätt med hjälp av kundrådgivning och tillståndsförfaranden, men också med hjälp av övervakningen som utförs i realtid och i efterhand.

fi-fi	Tulli myös edistää aktiivisesti ulkomaankaupan ja tulliasioinnin sujuvuutta, mikä osaltaan edesauttaa virheetöntä ja oikea-aikaista velvoitteiden hoitamista ja siten ehkäisee verovajeen muodostumista.
sv-se	Tullen befrämjar också aktivt smidig utrikeshandel och skötsel av tullärenden, vilket i sig bidrar till att skyldigheterna sköts felfritt och i rätt tid och därmed förhindras uppkomsten av skattefel.

fi-fi	Harmaan talouden ja talousrikollisuuden torjuntaa harjoitetaan Tullissa tiiviissä yhteistyössä koti- ja ulkomaisten viranomaistahojen kuin myös yksityissektorin kanssa.
sv-se	Tullen bekämpar grå ekonomi och ekonomisk brottslighet i nära samarbete med inhemska och utländska myndigheter och den privata sektorn.

fi-fi	Tulli osallistuu vuosia 2016–2020 koskevan valtakunnallisen harmaan talouden ja talousrikostorjunnan toimenpideohjelman toteuttamiseen.
sv-se	Tullen deltar i genomförandet av det nationella åtgärdsprogrammet för bekämpning av grå ekonomi och ekonomisk brottslighet 2016–2020.

fi-fi	Tulli toteuttaa myös omaa, samoille vuosille ajoittuvaa harmaan talouden torjuntahanketta.
sv-se	Under samma år genomför Tullen också ett eget projekt för att bekämpa grå ekonomi.

fi-fi	Tullin talousrikostutkinnan laskennallinen yhteiskunnallinen vaikuttavuus oli v. 2017 yhteensä n. 54,6 milj. euroa ja Tulli tutki vuoden aikana yht. 1 086 veropetosta, joista törkeitä veropetoksia oli 83.
sv-se	Den beräknade samhällsnyttan av Tullens bekämpning av ekonomiska brott uppgick 2017 till sammanlagt ca 54,6 mn euro och under året utredde Tullen sammanlagt 1 086 skattebedrägerier, av vilka 83 var grova skattebedrägerier.

fi-fi	Tullin yritystarkastuksen v. 2017 tekemien yritys- ja asiakirjatarkastusten perusteella ehdotettiin jälkikannettavaksi veroja ja maksuja yhteensä n. 10,8 milj. euroa.
sv-se	På basis av de företags- och dokumentgranskningar som Tullens företagsgranskning genomförde 2017 föreslogs en efteruppbörd av skatter och avgifter för sammanlagt ca 10,8 mn euro.

fi-fi	3.2.5 EU:n ja Suomen väliset rahavirrat
sv-se	3.2.5 Penningflödena mellan EU och Finland

fi-fi	Valtiontalouden tasolla Suomi maksoi EU:n budjettiin 1 798 milj. euroa ja sai 1 149 milj. euroa v. 2017.
sv-se	År 2017 betalade Finland på statsfinansiell nivå tot. 1 798 mn euro till EU:s budget och fick 1 149 mn euro.

fi-fi	Lisäksi Suomi maksoi Euroopan kehitysrahastoon 60 milj. euroa.
sv-se	Dessutom betalade Finland 60 mn euro till Europeiska utvecklingsfonden.

fi-fi	Valtion talousarviosta maksetut EU:n budjetin rahoituserät (ALV-maksu, Yhdistyneen kuningaskunnan maksuhelpotuksen rahoitus ja BKTL-maksu) kasvoivat 81 milj. euroa vuodesta 2016.
sv-se	Betalningarna från statsbudgeten till finansieringsposterna i EU:s budget (momsavgift, finansiering av Förenade kungarikets avgiftsrabatt och BNI-avgiften) ökade med 81 mn euro från 2016.

fi-fi	Suomen maksujen kasvuun vaikutti osaltaan vuoden 2016 lopussa voimaan tulleen EU:n omia varoja koskevan päätöksen takautuvat vaikutukset, jotka konkretisoituivat vasta vuoden 2017 puolella.
sv-se	Ökningen av Finlands betalningar påverkades för sin del av de retroaktiva konsekvenserna av EU:s beslut som trädde i kraft i slutet av 2016 och som konkretiserades först 2017.

fi-fi	Suomen osuus Yhdistyneen kuningaskunnan maksuhelpotuksen rahoituksesta v. 2017 oli 164 milj. euroa, joka oli 9,1 % Suomen maksuista EU:n budjettiin.
sv-se	Finlands andel av Förenade kungarikets avgiftsrabatt 2017 var 164 mn euro, det vill säga 9,1 % av Finlands avgifter till EU:s budget.

fi-fi	Kokonaisuudessaan EU:n vuoden 2017 talousarvio pieneni seitsemän prosenttia edellisestä vuodesta.
sv-se	I sin helhet minskade EU:s budget för 2017 med sju procent jämfört med föregående år.

fi-fi	Valtion budjettitalouden tulot EU:lta pienenivät 33 milj. euroa  (-2,8 %) vuodesta 2016.
sv-se	Statens budgetekonomis inkomster från EU minskade med 33 mn euro (-2,8 %) jämfört med 2016.

fi-fi	Rakennepoliittiset tuet kasvoivat 84 milj. euroa (+61 %) sekä maataloustuet ja maaseudun kehittämistuet pienenivät 83 milj. euroa (-8,9 %).
sv-se	De strukturpolitiska stöden ökade med 84 mn euro (+61 %) och jordbruksstödet och stöden för utveckling av landsbygden minskade med 83 mn euro (-8,9 %).

fi-fi	Vuonna 2017 Suomi keräsi EU:n puolesta 174 milj. euroa tulleja ja sokerimaksuja.
sv-se	År 2017 tog Finland ut 174 mn euro i tullar och sockeravgifter till EU.

fi-fi	Näistä vain kantopalkkio, 35 milj. euroa, sisältyy valtion tilinpäätökseen.
sv-se	I statsbokslutet ingår endast en uppbördsprovision, 35 mn euro, i statens bokslut.

fi-fi	EU:lle siirretty määrä oli 139 milj. euroa.
sv-se	Det belopp som överfördes till EU var 139 mn euro.

fi-fi	Yhteenveto valtiontalouden EU-tuloista ja -menoista 2016–2017, milj. euroa
sv-se	Sammanfattning av EU-inkomsterna och EU-utgifterna i statsfinanserna 2016–2017, mn euro

fi-fi	Budjettitalous yhteensä
sv-se	Budgetekonomi sammanlagt

fi-fi	Muut tulot
sv-se	Övriga intäkter

fi-fi	0,0 Yhteensä
sv-se	Sammanlagt

fi-fi	Tulot EU-budjetista ja maksut EU-budjettiin vuosina 2013–2017, milj. euroa
sv-se	Inkomsterna från och betalningarna till EU:s budget 2013–2017, mn euro Ovan beskrivs penningflödet mellan Finlands statsfinanser och EU.

fi-fi	Edellä on kuvattu Suomen valtiontalouden ja EU:n välisiä rahavirtoja.
sv-se	Dessutom styrs en del av EU:s finansiering i Finland direkt till privata aktörer.

fi-fi	Tämän lisäksi EU:n rahoitusta ohjautuu Suomeen suoraan yksityisille toimijoille. Tämän rahoituksen kokonaismäärästä ei ole olemassa tarkkaa tietoa, mutta sen arvioidaan olevan n. 100– 150 milj. euroa vuodessa.
sv-se	Det finns inga exakta uppgifter om totala belopp för denna finansiering, men den bedöms utgöra ca 100– 150 mn euro om året.

fi-fi	3.2.6 Valtion liikelaitokset ja talousarvion ulkopuolella olevat valtion rahastot
sv-se	3.2.6 Statens affärsverk och de statliga fonderna utanför budgeten

fi-fi	Valtion liikelaitoksia ovat Metsähallitus ja Senaatti-kiinteistöt.
sv-se	Forststyrelsen och Senatfastigheter är statliga affärsverk.

fi-fi	Yhdessä tytäryhtiöidensä kanssa ne kumpikin muodostivat liikelaitoskonsernin.
sv-se	Tillsammans med sina dotterbolag bildade de vardera en affärsverkskoncern.

fi-fi	Uusi metsähallituslainsäädäntö tuli voimaan 15.4.2016.
sv-se	Den nya lagstiftningen om Forststyrelsen trädde i kraft den 15 april 2016.

fi-fi	Suurin muutos oli metsätalouden yhtiöittäminen valtion kokonaan omistamaksi Metsähallituksen Metsätalous Oy:ksi.
sv-se	Den största ändringen var att skogsbruket bolagiserades till det helt statsägda bolaget Metsähallitus Metsätalous Oy.

fi-fi	Liikelaitoskohtaiset tuloslaskelmat ja taseet esitetään hallituksen vuosikertomuksen tilinpäätöslaskelmaosassa (liite 2, luku 2).
sv-se	Resultat- och balansräkningarna för de statliga affärsverken presenteras i den del av regeringens årsberättelse som behandlar statens bokslutskalkyler (bilaga 2, kapitel 2).

fi-fi	Metsähallituksen tuloksellisuudesta raportoidaan maa- ja metsätalousministeriön tuloksellisuuden kuvauksessa ja Senaatti-kiinteistöjen tuloksellisuudesta valtiovarainministeriön tuloksellisuuden kuvauksessa hallituksen vuosikertomuksen liitteessä 1.
sv-se	Forststyrelsens resultat rapporteras i redogörelserna för jord- och skogsbruksministeriets resultat och Senatfastigheters resultat tas upp i redogörelserna för finansministeriets resultat i bilaga 1 i regeringens årsberättelse.

fi-fi	Metsähallitus-konserni, liiketoiminta ja tytäryhtiöt**
sv-se	Forststyrelsen, koncernen, affärsverksamhet och  dotterbolag

fi-fi	Senaatti-kiinteistöt  -konserni
sv-se	Senatfastigheter,  koncernen

fi-fi	Omavaraisuusaste, %
sv-se	Soliditet, % 97

fi-fi	Henkilöstö
sv-se	Personal

fi-fi	* Metsätalouden yhtiöittäminen ja siihen liittyvät kertaluonteiset erät sekä poikkeava tilikausi eivät mahdollista tulosten vertailua edelliseen ja seuraavaan tilikauteen.
sv-se	* Bolagiseringen av skogsbruket och de poster av engångsnatur som hör till samt den avvikande räkenskapsperioden gör att det inte är möjligt att jämföra resultaten med den föregående och den följande räkenskapsperioden.

fi-fi	** Metsähallituskonsernin liiketoimintaa ovat liikelaitoksen liiketaloudellinen toiminta sekä tytäryhtiöt Metsätalous Oy, Siemen Forelia Oy ja MHKivi Oy, Nuuksiokeskus Oy sekä Kiinteistö Oy Järviluonnon keskus.
sv-se	** Forststyrelsekoncernens affärsverksamhet består av affärsverkets företagsekonomiska verksamhet och dotterbolagen Metsätalous Oy, Siemen Forelia Oy och MH-Kivi Oy, Nouxcentret Ab samt Kiinteistö Oy Järviluonnon keskus.

fi-fi	Rahastokohtaiset tilinpäätöstiedot esitetään hallituksen vuosikertomuksen tilinpäätöslaskelmaosassa (liite 2, luku 3).
sv-se	Bokslutsuppgifterna presenteras fondspecifikt i den del av regeringens årsberättelse som behandlar statens bokslutskalkyler (bilaga 2, kapitel 3).

fi-fi	Talousarviosiirrot*
sv-se	Budgetöverföringar*

fi-fi	Palosuojelurahasto
sv-se	Brandskyddsfonden 0

fi-fi	Rahoitusvakausrahasto
sv-se	Stabilitetsfonden 0

fi-fi	Valtion Eläkerahasto
sv-se	Statens Pensionsfond

fi-fi	Valtion televisio- ja radiorahasto
sv-se	Statens televisions- och radiofond 508

fi-fi	Valtion ydinjätehuoltorahasto
sv-se	Statens kärnavfallshanteringsfond 0

fi-fi	Valtiontakuurahasto
sv-se	Statsgarantifonden 0

fi-fi	Öljysuojarahasto
sv-se	Oljeskyddsfonden 3

fi-fi	Talousarviosiirrot:
sv-se	Budgetöverföringar:

fi-fi	+ = siirto talousarviosta rahastoon, - = siirto rahastosta talousarvioon
sv-se	+ = överföring från budgeten till fond, - = överföring från fond till budgeten

fi-fi	Valtion Eläkerahaston tuloista siirretään valtion talousarvioon vuosittain enintään 40 % valtion vuotuisesta eläkemenosta.
sv-se	Från intäkterna i Statens Pensionsfond överförs årligen till statsbudgeten högst 40 % av statens årliga pensionsutgifter.

fi-fi	Valtion televisio- ja radiorahastoon siirretään määräraha Yleisradio Oy:stä annetun lain mukaisen julkisen palvelun kustannusten kattamiseksi.
sv-se	Anslag för att täcka kostnaderna för den allmännyttiga verksamheten enligt lagen om Rundradion Ab överförs till statens televisions- och radiofond.

fi-fi	Rahastoilla ei ole itsenäistä kassaa, vaan niiden kassavarat ovat osa valtion kassaa (pl. Valtion Eläkerahasto).
sv-se	Fonderna har ingen egen kassa, utan deras kassamedel är en del av statskassan (med undantag av Statens Pensionsfond).

fi-fi	Rahastot esittävät taseessaan yhdystilisaamiset valtiolta.
sv-se	I sina balansräkningar uppvisar fonderna samlingskontofordringar på staten.

fi-fi	Satunnaiset tuotot ja kulut
sv-se	Extraordinära intäkter och kostnader 0

fi-fi	0 Siirtotalouden tuotot
sv-se	Överföringsekonomins intäkter

fi-fi	Tuotot ja kulut veroista ja pakollisista maksuista
sv-se	Intäkter och kostnader av skatter och obligatoriska avgifter 86

fi-fi	86
sv-se	85

fi-fi	Huoltovarmuusrahastossa tasearvojen alennuksia palautui n. 340 milj. euroa öljyn euromääräisen hinnan noustua.
sv-se	I försörjningsberedskapsfonden har nedskrivningar av balansvärdena återförts med ca 340 mn euro efter att priset på olja i euro stigit.

fi-fi	Vuonna 2017 toiminnan tuotoista 1,7 mrd. euroa on Valtion Eläkerahaston tuottoja.
sv-se	Av intäkterna av verksamheten 2017 utgjordes 1,7 md euro av intäkter från Statens Pensionsfond.

fi-fi	Näistä 1,4 mrd. euroa (1,5 mrd. euroa v. 2016) oli eläkemaksutuloja ja 303 milj. euroa (240 milj. euroa v. 2016) osakkeiden ja osuuksien myyntivoittoja.
sv-se	Av dem var 1,4 md euro (1,5 md euro 2016) pensionsavgiftsintäkter och 303 mn euro (240 mn euro 2016) försäljningsvinst på aktier och andelar.

fi-fi	Rahastotalouden kokonaisuudessa toiminnan tuotot pysyivät vuoden 2016 tasolla.
sv-se	Inom fondekonomin som helhet låg verksamhetsintäkterna på samma nivå som 2016.

fi-fi	Rahoitustuotot kasvoivat vuodesta 2016 n. 125 milj. euroa ja olivat rahastotalouden kokonaisuudessa yht.
sv-se	De finansiella intäkterna ökade med ca 125 mn euro jämfört med 2016 och fondekonomin utgjorde i sin helhet tot.

fi-fi	870 milj. euroa.
sv-se	870 mn euro.

fi-fi	Tähän vaikutti erityisesti valtion eläkerahaston muiden rahoitustuottojen kasvu 539 milj. euroon (274 milj. euroa v. 2016).
sv-se	Här inverkade speciellt Statens pensionsfonds övriga finansiella intäkter som ökade till 539 mn euro (274 mn euro 2016).

fi-fi	Korkotuottojen kertymä sen sijaan pieneni edellisvuosien tapaan ja korkotuottoja kertyi kertomusvuonna yht. 191 milj. euroa (333 milj. euroa v. 2016).
sv-se	De influtna ränteintäkterna minskade däremot på samma sätt som under föregående år och totalt uppgick intäkterna till 191 mn euro (333 mn euro 2016) under året.

fi-fi	Siirtotalouden tuotot pienenivät vuodesta 2013 lähtien, kun televisiomaksusta luovuttiin.
sv-se	Intäkterna från överföringsekonomin minskade från och med 2013 när tv-avgifterna slopades.

fi-fi	Siirtotalouden kuluissa suurimmat erät ovat siirto valtion televisio- ja radiorahastosta 508 milj. euroa, asuntorahaston avustukset 114,8 milj. euroa sekä siirto rahoitusvakausrahastosta pankkiunionin alueen yhteiseen kriisinratkaisurahastoon (Single  Resolution Fund, SRF) 122 milj. euroa.
sv-se	De största posterna i överföringsekonomins kostnader utgörs av överföringen från statens televisions- och radiofond på 508 mn euro, understöden till bostadsfonden på 114,8 mn euro samt en överföring på 122 mn euro från stabilitetsfonden till bankunionen för områdets gemensamma resolutionsfond (Single Resolution Fund, SRF).

fi-fi	Tuotot veroista ja pakollisista maksuista koostuivat huoltovarmuusmaksuista, ydinjätehuoltomaksuista, öljysuojamaksuista ja palosuojelumaksuista.
sv-se	Intäkterna av skatter och obligatoriska avgifter utgjordes huvudsakligen av försörjningsberedskapsavgifter, kärnavfallshanteringsavgifter, oljeskyddsavgifter och brandskyddsavgifter.

fi-fi	Käyttöomaisuusarvopaperit ja muut pitkä-aikaiset sijoitukset
sv-se	Värdepapper ingående i anläggningstillgångarna och övriga långfristiga placeringar

fi-fi	Pitkäaikainen vieras pääoma
sv-se	Långfristigt främmande kapital 0

fi-fi	0 Lyhytaikainen vieras pääoma
sv-se	Kortfristigt främmande kapital

fi-fi	Rahastotalouden merkittävimmät tase-erät ovat Valtion Eläkerahaston osake-, rahasto- ja muut sijoitukset, 13,7 mrd. euroa vuoden 2017 lopussa, sekä valtion asuntorahaston lainasaamiset 4,6 mrd. euroa.
sv-se	De viktigaste balansposterna inom fondekonomin är Statens Pensionsfonds aktie-, fond- och övriga placeringar, 13,7 md euro i slutet av 2017, samt statens bostadsfonds lånefordringar på 4,6 md euro.

fi-fi	Vaihto-omaisuus on pääosin huoltovarmuusrahaston varmuusvarastoja.
sv-se	Omsättningstillgångarna utgörs till största delen av försörjningsberedskapsfondens säkerhetsupplag.

fi-fi	Rahoitusvaroihin sisältyvät yhdystilisaamiset valtion talousarviotaloudelta.
sv-se	I övriga finansieringsmedel ingår samlingskontofordringar på statens budgetekonomi.

fi-fi	3.2.7 Valtionvelka
sv-se	3.2.7 Statsskulden

fi-fi	Valtion budjettitalouden velan määrä kasvoi edelleen v. 2017.
sv-se	Statsskuldens belopp i budgetekonomin steg fortfarande 2017.

fi-fi	Uutta lainaa otettiin nettomääräisesti 3,1 mrd. euroa (sisältäen emissiovoitot ja -tappiot) eli 1,4 mrd. euroa vähemmän kuin eduskunnan hyväksymät valtion talousarviot olisivat mahdollistaneet.
sv-se	Nya lån togs upp till ett nettobelopp av 3,1 md euro (inklusive emissionsvinster och emissionsförluster), det vill säga 1,4 md euro mindre än i de budgetar som riksdagen hade möjliggjort.

fi-fi	Valtion kassavarat olivat vuoden lopussa 3,0 mrd. euroa.
sv-se	Statens likvida medel uppgick till 3,0 md euro vid årets utgång.

fi-fi	Valtion budjettitalouden velka oli vuoden 2017 päättyessä nimellisarvoltaan 105,4 mrd. euroa (sisältäen emissiotappiot ja -voitot), mikä oli 3,1 mrd. euroa (3,0 %) enemmän kuin vuotta aikaisemmin. 
sv-se	Det nominella värdet på statsskulden i statens budgetekonomi (inklusive emissionsvinster och emissionsförluster) uppgick vid utgången av 2017 till 105,4 md euro, vilket var 3,1 md euro (3,0 %) mer än året innan. 

fi-fi	 Tämän lisäksi valtion budjettitalouden taseeseen on kirjattu eräitä muita eriä, esim. työ- ja elinkeinoministeriössä v. 2017 1,0 mrd. euroa (1,5 mrd. euroa v. 2016) Suomen Vientiluotto Oy:lle myönnettyihin jälleenrahoituslainoihin liittyen.
sv-se	 Dessutom har vissa övriga poster noterats i balansräkningen för statens budgetekonomi, t.ex. 1,0 md euro (1,5 md euro 2016) inom arbets- och näringsministeriet i samband med refinansieringslån som beviljats Finlands Exportkredit Ab.

fi-fi	Velan korkomenot olivat yht.
sv-se	Ränteutgifterna för statsskulden uppgick till tot.

fi-fi	1,3 mrd. euroa.
sv-se	1,3 md euro.

fi-fi	Valtionvelka, nimellisarvo ja velan suhde bruttokansantuotteeseen 
sv-se	Statsskulden, nettovärde och skulden i förhållande till BNP 

fi-fi	 Valtionvelka sisältää Valtiokonttorin hoitamat budjettitalouden, rahastotalouden ja liikelaitosten lainat pl. emissiovoitot ja tappiot.
sv-se	 I statsskulden ingår de lån som Statskontoret sköter och som tagits upp för budgetekonomin, fondekonomin och affärsverken utom emissionsvinster och emissionsförluster.

fi-fi	Valtiokonttori
sv-se	Statskontoret

fi-fi	Yleisöobligaatiolainojen kanta vuoden lopussa oli 96,7 mrd. euroa, joka koostuu sarjaobligaatioista (88,5 mrd. euroa) ja muista yleisöobligaatioista (8,2 mrd. euroa).
sv-se	Vid samma tidpunkt uppgick obligationslånen till allmänheten till 96,7 md euro. Dessa innefattade serieobligationer (88,5 md euro) och övriga obligationer till allmänheten (8,2 md euro).

fi-fi	Vuoden lopussa velkasitoumuskanta oli 7,0 mrd. euroa.
sv-se	I slutet av året utgjorde skuldförbindelserna 7,0 md euro.

fi-fi	Riskejä ovat korkoriski, rahoitusriski, luottoriski sekä toiminnalliset ja oikeudelliset riskit.
sv-se	Riskerna utgörs av ränterisker, finansieringsrisker, kreditrisker samt operativa och juridiska risker.

fi-fi	Jälleenrahoitukseen liittyvien riskien välttämiseksi uudet lainat otetaan pääasiassa pitkäaikaisina lainoina siten, että velan jälleenrahoitus jakautuu mahdollisimman tasaisesti tuleville vuosille.
sv-se	För att undvika riskerna med omfinansiering är de nya lånen till största delen långfristiga lån för att omfinansieringen av skulden ska fördelas så jämnt som möjligt över de kommande åren.

fi-fi	Velan keskimääräinen vuotuinen efektiivinen kustannus oli 1,1 % v. 2017 eli 0,2 prosenttiyksikköä alempi kuin v. 2016.
sv-se	År 2017 var de effektiva årliga kostnaderna för skulden i medeltal 1,1 %, det vill säga ca 0,2 procentenheter lägre än 2016.

fi-fi	Velan kustannuksia pyritään minimoimaan pääasiassa velan korkoriskiaseman strategisella valinnalla.
sv-se	Kostnaderna för skulden ska huvudsakligen minimeras genom strategiska val av ränterisknivån för skulden.

fi-fi	Tällä tavoitellaan keskimäärin n. 150 milj. euron vuotuista kustannusvaikutusta.
sv-se	Därmed eftersträvas en genomsnittlig årlig kostnadseffekt på ca 150 mn euro.

fi-fi	Valtiokonttorin arvion mukaan velan korkomenot olisivat olleet 2001–2017 n. 2,7 mrd. euroa suuremmat ilman velan korkoriskiaseman hallintaa.
sv-se	En bedömning från Statskontoret visar att ränteutgifterna för skulden för 2001–2017 hade varit 2,7 md euro större utan hantering av ränterisken.

fi-fi	Valtio laski liikkeeseen kaksi uutta viitelainaa.
sv-se	Staten emitterade två nya benchmarklån.

fi-fi	Ensimmäinen emissio tapahtui helmikuussa, jolloin laskettiin liikkeeseen v. 2022 erääntyvä viitelaina arvoltaan 3,0 mrd. euroa ja v. 2047 erääntyvä sarjalaina arvoltaan 1,5 mrd. euroa.
sv-se	I februari emitterades ett benchmarklån på 3,0 md euro som förfaller 2022 och ett serielån på 1,5 md euro som förfaller 2047.

fi-fi	Toinen 3,0 mrd. euron v. 2027 erääntyvä viitelaina laskettiin liikkeeseen syyskuussa. Lisäksi toteutettiin neljä huutokauppaa, joissa myytiin vuosina 2022, 2023, 2027 ja 2047 erääntyviä lainoja yht.
sv-se	I september emitterades ett andra benchmarklån på 3,0 md euro som förfaller 2027. Vidare anordnades fyra auktioner på lån som förfaller 2022, 2023, 2027 och 2047 till ett värde av sammanlagt 4,1 md euro.

fi-fi	Tästä 400 milj. euroa toteutettiin Senaatti-kiinteistöjen lainatarvetta varten.
sv-se	Av beloppet användes 400 mn euro för Senatfastigheters lånebehov.

fi-fi	Pitkäaikaista varainhankintaa täydennettiin muilla obligaatioilla yht.
sv-se	Den långfristiga medelsanskaffningen kompletterades med andra obligationer till ett värde av tot.

fi-fi	1,7 mrd. euron arvosta.
sv-se	1,7 md euro.

fi-fi	Valtion velkasitoumuksia laskettiin liikkeeseen 7,0 mrd. euroa.
sv-se	Statliga skuldförbindelser emitterades till ett värde av 7,0 md euro.

fi-fi	Tähän sisältyi velkasitoumuksia arvoltaan 125 milj. euroa, jotka laskettiin liikkeeseen Senaatti-kiinteistöjä ja Maatalouden interventiorahastoa varten.
sv-se	Här ingick skuldförbindelser till ett värde av 125 mn euro som emitterades för Senatfastigheter och Interventionsfonden för jordbruket.

fi-fi	Valuuttamääräisiä lainoja ennen valuutanvaihtosopimuksia oli kertomusvuoden lopussa 16,5 mrd. euroa eli 15,6 % valtionvelasta.
sv-se	Valutalånen från tiden före avtalen om valutaswap uppgick i slutet av året till 16,5 md euro, vilket är 15,6 % av statsskulden.

fi-fi	Liikelaitokset
sv-se	Affärsverken 0

fi-fi	Korjauserät
sv-se	Korrigeringsposter 300

fi-fi	3.2.8 Valtiontalouden vastuut ja riskit
sv-se	3.2.8 Statsfinansiella åtaganden och risker

fi-fi	Valtion taloudelliset vastuut ja niihin liittyvät riskit voivat muodostua hajautetusti valtion talousarviotalouden, valtion rahastojen ja liikelaitosten piirissä.
sv-se	Statens finansiella åtaganden – och därmed risker – kan uppstå på olika håll inom statens budgetekonomi, statens fonder och affärsverken.

fi-fi	Valtion julkilausutut (eksplisiittiset) vastuut muodostuvat velan ja eläkevastuiden ohella lähinnä takauksista ja takuista.
sv-se	Statens uttalade (explicita) åtaganden utgörs vid sidan av skulder och pensionsåtaganden närmast av borgensförbindelser och garantier.

fi-fi	Julkilausutut vastuut perustuvat lakeihin tai sopimuksiin.
sv-se	De uttalade åtagandena grundar sig på lagar eller avtal.

fi-fi	Lisäksi valtiolle saattaa syntyä julkilausumattomia (implisiittisiä) vastuita esimerkiksi kuntien, valtionyhtiöiden tai rahoitusmarkkinoiden turvaamiseen liittyvistä asioista.
sv-se	Dessutom kan staten få implicita åtaganden till exempel på grund av ärenden som har samband med tryggande av kommuner, statsägda bolag eller finansmarknaden.

fi-fi	Tällöin valtiolle voi tulla tosiasiallinen vastuu jonkin yhteiskunnan toiminnan jatkuvuuden kannalta keskeisen asian turvaamisesta, vaikka laki tai sopimus ei siihen suoranaisesti valtiota velvoittaisikaan.
sv-se	Då kan staten få ett reellt ansvar att trygga kontinuiteten i någon central funktion i samhället, även om staten inte direkt är förpliktad till detta genom lag eller avtal.

fi-fi	Yksityiskohtaisemmin valtiontalouden vastuita ja riskejä on käsitelty valtiovarainministeriön katsauksessa valtion taloudellisiin vastuisiin ja riskeihin .
sv-se	Statens finansiella åtaganden och risker tas upp mer detaljerat i finansministeriets överblick över statens ekonomiska ansvar och risker .

fi-fi	Katsauksen mukaan valtion vastuiden määrä on kasvanut voimakkaasti viime vuosina ja kansainvälisesti tarkasteltuna Suomen takaukset ovat korkealla tasolla. 
sv-se	Enligt överblicken har statens åtaganden ökat kraftigt i antal under de senaste åren och i internationell jämförelse ligger Finlands borgensförbindelser på en hög nivå. 

fi-fi	 Katsaus valtion taloudellisiin vastuisiin ja riskeihin, kevät 2017. 
sv-se	 Katsaus valtion taloudellisiin vastuisiin ja riskeihin, kevät 2017. 

fi-fi	Valtiovarainministeriön julkaisu 20/2017.
sv-se	Finansministeriets publikation 20/2017.

fi-fi	Päivitetty katsaus julkaistaan vuosittain säännönmukaisesti keväällä.
sv-se	En uppdaterad överblick offentliggörs årligen i regel på våren.

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-251-858-3
sv-se	https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79867

fi-fi	 Valtiontalouden tarkastusvirasto on helmikuussa 2018 julkaistussa finanssipolitiikan tarkastuskertomuksessaan (Julkisyhteisöjen ehdolliset vastuut. 
sv-se	 Statens revisionsverk har i sin finanspolitiska revisionsberättelse, som offentliggjordes i februari 2018, Julkisyhteisöjen ehdolliset vastuut. 

fi-fi	Valtiontalouden tarkastusviraston tarkastuskertomukset 4/2018) suosittanut, että valtiovarainministeriö selkeyttää riskikatsauksen ja hallituksen vuosikertomuksen riskiraportointivaatimuksia.
sv-se	Valtiontalouden tarkastusviraston tarkastuskertomukset 4/2018, rekommenderat att finansministeriet skapar klarhet i kraven på riskrapportering i risköverblicken och regeringens årsberättelse.

fi-fi	Tilannetta tulisi parantaa uudistamalla riskikatsauksen sisältöä sekä kehittämällä hallituksen vuosikertomuksen ja julkisen talouden suunnitelman tietosisältöä.
sv-se	Situationen bör förbättras genom revidering av innehållet i risköverblicken samt genom att utveckla faktainnehållet i regeringens årsberättelse och planen för de offentliga finanserna.

fi-fi	Vastuisiin liittyvien riskien kehitystä ja ennakointia tulisi kuvata esimerkiksi nykyistä systemaattisemmilla kokonaisarvioilla ja kattavilla riskiskenaarioilla sekä tiedoilla maksetuista takauskorvauksista.
sv-se	Utvecklingen och prognostiseringen av risker som har samband med åtaganden bör exempelvis beskrivas genom systematiska totalbedömningar och heltäckande riskscenarier samt uppgifter om betalda borgensförbindelser. Dessutom har riksdagens revisionsutskott i sitt betänkande om regeringens årsberättelse 2016 ReUB 8/2017 rd B 14/2017 rd, B 9/2017 rd konstaterat att rapporteringen om de statsfinansiella åtagandena och riskerna bör vara så heltäckande som möjligt i samband med regeringens årsberättelse.

fi-fi	Lisäksi eduskunnan tarkastusvaliokunta on mietinnössään vuoden 2016 hallituksen vuosikertomuksen tarkastuksesta (TrVM 8/2017 vp – K14/2017 vp – K 9/2017 vp) todennut, että raportoinnin valtiontalouden vastuista ja riskeistä tulisi olla mahdollisimman kattavaa hallituksen vuosikertomuksen yhteydessä.
sv-se	https://www.vtv.fi/julkaisut/finanssipolitiikan_tarkastuskertomukset/2018/julkisyhteisojen_ehdolliset_vastuut.7022.xhtml https://www.vtv.fi/julkaisut/finanssipolitiikan_tarkastuskertomukset/2018/julkisyhteisojen_ehdolliset_vastuut.7022.xhtml

fi-fi	https://www.vtv.fi/julkaisut/finanssipolitiikan_tarkastuskertomukset/2018/julkisyhteisojen_ehdolliset_vastuut.7022.xhtml
sv-se	https://www.vtv.fi/julkaisut/finanssipolitiikan_tarkastuskertomukset/2018/julkisyhteisojen_ehdolliset_vastuut.7022.xhtml

fi-fi	https://www.vtv.fi/julkaisut/finanssipolitiikan_tarkastuskertomukset/2018/julkisyhteisojen_ehdolliset_vastuut.7022.xhtml https://www.vtv.fi/julkaisut/finanssipolitiikan_tarkastuskertomukset/2018/julkisyhteisojen_ehdolliset_vastuut.7022.xhtml
sv-se	https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Mietinto/Sivut/TrVM_8+2017.aspx

fi-fi	https://www.vtv.fi/julkaisut/finanssipolitiikan_tarkastuskertomukset/2018/julkisyhteisojen_ehdolliset_vastuut.7022.xhtml
sv-se	https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Mietinto/Sivut/TrVM_8+2017.aspx

fi-fi	https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Mietinto/Sivut/TrVM_8+2017.aspx
sv-se	https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Mietinto/Sivut/TrVM_8+2017.aspx

fi-fi	https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Mietinto/Sivut/TrVM_8+2017.aspx https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Mietinto/Sivut/TrVM_8+2017.aspx
sv-se	Åtaganden som staten kan definiera är de ovan beskriva statliga borgensförbindelserna och garantierna, kapitalansvaret, skulderna samt övriga åtaganden (inkl. pensionsåtaganden).

fi-fi	https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Mietinto/Sivut/TrVM_8+2017.aspx https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Mietinto/Sivut/TrVM_8+2017.aspx
sv-se	Figuren nedan visar ett sammandrag av utvecklingen av de huvudsakligen definierbara åtaganden som staten har.

fi-fi	https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Mietinto/Sivut/TrVM_8+2017.aspx https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Mietinto/Sivut/TrVM_8+2017.aspx
sv-se	Pensionsåtagandet på 92,6 md euro ingår i de övriga åtagandena i figuren.

fi-fi	Valtion määriteltävissä olevia vastuita ovat valtion takaukset ja takuut, pääomavastuut, velat sekä muut vastuut (ml. eläkevastuut). Seuraavassa kuviossa on koottu yhteen tiivistelmä pääosin valtion määriteltävissä olevien vastuiden kehityksestä.
sv-se	Figur 30.

fi-fi	Eläkevastuu 92,6 mrd. euroa sisältyy kuviossa muihin vastuisiin. Kuvio 30.
sv-se	Statens borgensförbindelser

fi-fi	Valtion vastuut Seuraavassa taulukossa on tiivistelmä valtion varoista ja tietyistä, määriteltävissä olevien vastuiden nimellisarvoista. 
sv-se	I tabellen nedan ingår en sammanfattning av statens tillgångar och av det nominella värdet för vissa definierbara åtaganden. 

fi-fi	Rahoitusvarallisuudesta on lisäksi kuvattu eräitä keskeisiä, julkisesti noteerattuja osakeomistuksia.
sv-se	Av finansieringstillgångarna beskrivs dessutom vissa centrala, börsnoterade aktieinnehav.

fi-fi	 Tilastokeskuksen valtion takauksia koskevat tilastot poikkeavat tässä esitetystä valtion takausten määrästä mm. virallisissa tilastoissa käytettävän sektoriluokituksen takia.
sv-se	 Statistikcentralens statistik över statliga borgensförbindelser avviker från beloppen i tabellen, bland annat på grund av den sektorklassificering som används i officiell statistik.

fi-fi	Yhteenveto valtion varoista ja vastuista, mrd. euroa
sv-se	Sammanfattning av statens tillgångar och åtaganden, md euro

fi-fi	Valtion rahoitusvarallisuus
sv-se	Statens finansiella tillgångar

fi-fi	– josta
sv-se	– varav

fi-fi	8.6
sv-se	8.6

fi-fi	Valtion takaukset1
sv-se	Statsborgen1

fi-fi	– Finnvera
sv-se	– Finnvera

fi-fi	– Opintolainat
sv-se	– Studielån

fi-fi	– ERVV
sv-se	– EFSF

fi-fi	– Suomen Pankki
sv-se	– Finlands Bank

fi-fi	– Valtion rahastot
sv-se	– Statliga fonder

fi-fi	– Muut
sv-se	– Övriga

fi-fi	Pääomavastuut2
sv-se	Kapitalansvar2

fi-fi	– Europan investointipankki (EIP)
sv-se	- Europeiska investeringsbanken (EIB)

fi-fi	– Pohjoismaiden investointipankki (NIB)
sv-se	-  Nordiska Investeringsbanken (NIB)

fi-fi	– Muut
sv-se	-  Övriga

fi-fi	– Talousarviotalous
sv-se	– Budgetekonomi

fi-fi	– josta eläkevastuut
sv-se	- av vilka pensionsåtaganden

fi-fi	– Rahastotalous
sv-se	– Fondekonomi

fi-fi	– Liikelaitokset
sv-se	– Affärsverken

fi-fi	1,5
sv-se	1,8

fi-fi	Valtiontakaukset ja -takuut on esitetty tarkemmin hallituksen vuosikertomuksen liitteessä 2 (valtion tilinpäätöksen liite 12).
sv-se	Statens borgensförbindelser och garantier presenteras mer ingående i bilaga 2 i regeringens årsberättelse (bilaga 12 i statsbokslutet).

fi-fi	Pääomat kansainvälisille rahoituslaitoksille, joita joudutaan maksamaan siinä tapauksessa, että pääomaa tarvitaan tappioiden kattamiseksi tai maksukyvyttömyyden välttämiseksi.
sv-se	Kapital till internationella finansinstitut, som måste betalas i fall det behövs kapital för att täcka förluster eller för att undvika insolvens.

fi-fi	Esim. valtion eläkevastuut ja talousarvion määrärahojen käyttövaltuudet.
sv-se	3 T.ex. statens pensionsåtaganden och befogenhet att använda budgetanslag.

fi-fi	Valtion talousarviotalouden, rahastojen ja liikelaitosten taseen ulkopuoliset vastuut ilman eliminointeja olivat 31.12.2017 yht. 180,4 mrd. euroa.
sv-se	Utan elimineringar uppgick åtagandena utanför balansräkningen för statens budgetekonomi, fonderna och affärsverken den 31 december 2017 tot. till 180,4 md euro.

fi-fi	Kasvua edelliseen vuoteen nähden tässä on 4,96 mrd. euroa.
sv-se	Ökningen jämfört med föregående år är här 4,96 md euro.

fi-fi	Taseen ulkopuoliset vastuut, talousarviotalous, rahastotalous ja valtion liikelaitokset
sv-se	Åtaganden utanför balansräkningen inom statens budgetekonomi, fondekonomi och statliga affärsverk

fi-fi	Muutos, milj. euroa
sv-se	Förändring, mn euro

fi-fi	Talousarviotalouden taseen ulkopuoliset vastuut
sv-se	Åtaganden utanför balansräkningen inom statens budgetekonomi

fi-fi	Talousarvion määrärahojen käyttövaltuudet
sv-se	Behörighet att använda budgetanslag

fi-fi	Valtiontakaukset ja valtiontakuut1
sv-se	Statliga borgensförbindelser och statsgarantier1

fi-fi	Muut monivuotiset vastuut
sv-se	Andra mångåriga åtaganden1

fi-fi	Rahastojen taseiden ulkopuoliset vastuut
sv-se	Åtaganden utanför balansräkningen för statens fondekonomi

fi-fi	Valtion toissijaiset vastuut
sv-se	Statens åtaganden i andra hand

fi-fi	Liikelaitosten taseiden ulkopuoliset vastuut
sv-se	Åtaganden utanför balansräkningen för statliga affärsverk

fi-fi	1 Rahastojen valtiontakaukset ja -takuut sisältyvät kohtaan Rahastojen taseiden ulkopuoliset vastuut.
sv-se	1  Fondernas statliga borgensförbindelser och garantier ingår i punkten Åtaganden utanför balansräkningen för statens fondekonomi.

fi-fi	Valtion eläkevastuiden muutos oli -400 milj. euroa, mikä johtui siitä, että valtion eläkejärjestelmä on supistuva ja vastuulaskennan perustana olevien indeksien kehitys oli maltillista.
sv-se	Ändringen i statens pensionsåtaganden var -400 mn euro, vilket beror på att statens pensionssystem minskar och de index som utgör grunden för åtagandena har utvecklats måttligt.

fi-fi	Takaukset ja takuut
sv-se	Borgensförbindelser och garantier

fi-fi	Valtion takauksista ja takuista pääosa on vastuita, jotka sisältävät luotonantoon rinnastettavan luottoriskin.
sv-se	Borgensförbindelser och garantier är huvudsakligen åtaganden som kan jämställas med kreditrisk.

fi-fi	Valtiota sitovien takausten ja takuiden määrä on kasvanut voimakkaasti viime vuosina.
sv-se	Beloppen för borgensförbindelser och garantier som binder staten har ökat kraftigt under de senaste åren.

fi-fi	Valtiontakausten ja -takuiden voimassa oleva määrä oli vuoden 2017 lopussa 52,1 mrd. euroa.
sv-se	Det gällande beloppet för borgensförbindelser och garantier utgjorde 52,1 md euro i slutet av 2017.

fi-fi	Voimassa olevat takaukset ja takuut kasvoivat vuoden 2017 aikana 13,4 % ja euromääräisesti 6,1 mrd. euroa.
sv-se	De gällande borgensförbindelserna och garantierna ökade under 2017 med 13,4 % och räknat i euro med 6,1 md euro.

fi-fi	Kasvu oli suurempi kuin v. 2016, jolloin takauskannan lisäys oli 3,9 % ja 1,7 mrd. euroa.
sv-se	Ökningen var större än 2016 då borgensstocken ökade med 3,9 % och 1,7 md euro.

fi-fi	Valtiontakausten ja -takuiden käytettävissä oleva enimmäismäärä oli vuoden 2017 lopussa 93,5 mrd. euroa , jossa oli kasvua edelliseen vuoteen 9,9 mrd. euroa.
sv-se	Det disponibla maximibeloppet för statliga borgensförbindelser och garantier uppgick vid utgången av 2017 till 93,5 md euro  där ökningen jämfört med föregående år var 9,9 md euro.

fi-fi	 Ei sisällä poikkeusolojen vakuutustakuun käytettävissä olevaa enimmäismäärää 10 mrd. euroa.
sv-se	 Maximibeloppet på 10 md euro som är disponibelt i undantagsförhållanden ingår inte.

fi-fi	Välillisten vastuiden kasvu on painottunut erityisesti kahteen suurimpaan osa-alueeseen: Finnvera Oyj:n ja Valtion asuntorahaston takauksiin, joita tarkastellaan tarkemmin myöhemmin tässä luvussa.
sv-se	Ökningen av de indirekta åtagandena har särskilt koncentrerats på de två största delområdena: borgensförbindelser för Finnvera Abp och Statens bostadsfond som behandlas senare i detta kapitel.

fi-fi	Kaikkiaan tässä tarkasteltujen valtiontakausten ja -takuiden nimellisarvo on nyt n. 23 % suhteessa kokonaistuotantoon.
sv-se	Allt som allt utgör det nominella värdet för de statliga borgensförbindelser och garantier som granskats här för närvarande ca 23 % i förhållande till bruttonationalprodukten.

fi-fi	Valtion takausten ja takuiden kehitys
sv-se	Statens borgensförbindelser och garantier, utveckling

fi-fi	Kansainvälisesti tarkasteltuna Suomessa valtiontakauksien määrä on korkealla tasolla.
sv-se	Internationellt sett ligger beloppet för statliga borgensförbindelser på hög nivå i Finland.

fi-fi	Maiden välisten takausten nimellisarvojen yhteismitallista vertailua vaikeuttavat mm. eri maiden erilaiset raportointikäytännöt.
sv-se	En jämförelse av det nominella värdet på borgensförbindelser mellan stater försvåras bland annat av att olika länder har olika praxis för rapportering.

fi-fi	Saatavilla olevan Eurostatin keräämän vuoden 2016 aineiston mukaan Suomessa valtiontakaukset suhteessa kokonaistuotantoon ovat EU-maiden korkeimmat (17,7 %/BKT).
sv-se	Enligt det tillgängliga material som samlats in av Eurostat för 2016 är Finlands statliga borgensförbindelser de högsta i EU-länderna i förhållande till bruttonationalprodukten (17,7 % av BNP).

fi-fi	Suomessa valtiontakausten kasvu on ollut myös vuosien 2013 ja 2016 välillä EU-maiden nopeinta (4,72 prosenttiyksikköä/BKT).
sv-se	I Finland har ökningen av statliga borgensförbindelser även varit den snabbaste i EU-länderna mellan 2013 och 2016 (4,72 procentenheter/BNP).

fi-fi	Muissa EU-maissa (pl. Luxemburg) takauskannan muutos oli vastaavalla jaksolla lähellä nollaa tai se pieneni.
sv-se	I de övriga EUländerna (exklusive Luxemburg) var ändringen av borgensstocken under motsvarande period nära noll eller minskade.

fi-fi	EU-maiden valtiontakaukset v. 2014–2016*
sv-se	EU-ländernas statliga borgensförbindelser 2014–2016*

fi-fi	* Ei sisällä EU:n talouskriisin hoitoon liittyviä vastuita.
sv-se	* Åtaganden som gäller EU:s ekonomiska kris ingår inte.

fi-fi	Eurostat
sv-se	Eurostat

fi-fi	Finnvera Oyj vahvistaa suomalaisten yritysten toimintaedellytyksiä ja kilpailukykyä tarjoamalla lainoja, takauksia ja vientitakuita sekä takaa viennin rahoitukseen liittyviä poliittisia ja kaupallisia riskejä.
sv-se	Finnvera Abp stärker finländska företags verksamhetsförutsättningar och konkurrenskraft genom att tillhandahålla lån, borgensförbindelser och exportgarantier samt garanterar mot de politiska och kommersiella risker som är förenade med finansieringen av export.

fi-fi	Finnveran toiminnan merkittävin riskialue on luottoriski.
sv-se	Det mest betydande riskområdet i Finnvera Abp:s verksamhet är kreditrisken.

fi-fi	Finnveran varainhallintaan liittyy markkina- ja maksuvalmiusriskejä.
sv-se	I Finnvera Abp:s kapitalförvaltning ingår marknads- och likviditetsrisker.

fi-fi	Riskienhallinnalla on keskeinen merkitys yhtiön riskinottokyvyn säilyttämisessä, pääomien hallinnassa sekä taloudellisten tavoitteiden saavuttamisessa pitkällä aikavälillä.
sv-se	Riskhanteringen har en central betydelse när det gäller att bevara bolagets risktagningsförmåga, finansiering samt uppnå de ekonomiska målen på lång sikt.

fi-fi	Finnveran toiminta jakautuu kotimaan rahoitukseen ja viennin rahoitukseen, ja 27 300 asiakkaasta valtaosa on kotimaan rahoituksen asiakkaita.
sv-se	Finnveras verksamhetsområde fördelas på inhemsk finansiering och finansiering av export, och av 27 300 kunder är merparten kunder inom inhemsk finansiering.

fi-fi	Finnvera Oyj:n pk- ja midcap-rahoituksen  lainojen ja takausten vastuukanta oli vuoden 2017 lopussa 2,1 mrd. euroa (v. 2016 lopussa 2,2 mrd. euroa).
sv-se	Finnveras ansvarsstock av lån och borgensförbindelser för finansiering av små och medelstora företag samt av mid cap-företag  utgjorde 2,1 md euro vid utgången av 2017 (2,2 md euro i slutet av 2016).

fi-fi	 Rahoitus pienille ja keskisuurille yrityksille sekä midcap-yrityksille, joilla tarkoitetaan EU:n pk-määritelmän ylittävää yritystä, jonka liikevaihto on enintään 300 milj. euroa.
sv-se	 Finansieringen till små och medelstora företag samt till mid cap-företag, vilket avser ett företag som överskrider EU:s definition på små och medelstora företag, med en omsättning på högst 300 mn euro.

fi-fi	Hallitusohjelman mukaan vientirahoituksen elementit ja rahoituksen taso asetetaan vähintään keskeisten kilpailijamaiden tasolle .
sv-se	Enligt regeringsprogrammet ställs elementen i exportfinansieringen och nivån på finansieringen på minst samma nivå som hos de viktigaste konkurrentländerna .

fi-fi	Erityisesti vienninrahoitusjärjestelmään liittyviä valtuuksia on korotettu viime vuosina.
sv-se	Speciellt befogenheterna som gäller exportfinansieringssystemet har höjts kraftigt de senaste åren.

fi-fi	Vientitakuiden kysyntä on ollut kasvusuunnassa muun muassa telakkateollisuuden hyvän kehityksen myötä.
sv-se	Efterfrågan på exportgarantier har ökat bland annat i och med den goda utvecklingen inom varvsindustrin.

fi-fi	Vientitakuiden laissa säädettyä enimmäismäärää korotettiin 27 mrd. euroon 1.1.2017 voimaan tulleella lakimuutoksella.
sv-se	Det lagstadgade maximibeloppet för exportgarantier höjdes till 27 md euro med lagändringarna som trädde i kraft den 1 januari 2017.

fi-fi	Korotuksen tavoitteena oli viennin rahoitusmahdollisuuksien säilyttäminen keskeisten kilpailijamaiden tasolla, yritysten toimintaedellytysten ja rahoitusmarkkinoiden toiminnan parantaminen sekä Suomen talouden vahvistaminen.
sv-se	Syftet med förhöjningarna var att bevara finansieringsmöjligheterna för exporten på samma nivå som i de viktigaste konkurrentländerna, att förbättra företagens verksamhetsförutsättningar och finansmarknadens verksamhet samt stärka Finlands ekonomi.

fi-fi	Vuoden 2017 aikana enimmäismäärään ei tehty muita korotuksia. 
sv-se	Maximibeloppet har inte höjts under 2017. 

fi-fi	 Näiden ns. ehdollisten vastuiden ominaispiirteisiin kuuluu, ettei niiden myöntämisestä aiheudu menoja budjettitaloudelle eikä valtion tai julkisen talouden velka kasva, edellyttäen että vastuihin sisältyvät riskit eivät toteudu.
sv-se	 Till karaktärsdragen för dessa så kallade villkorade åtaganden hör att de inte bidrar till utgifter i budgetekonomin och därför ökar inte statens eller den offentliga ekonomins skuld, under förutsättningen att riskerna som ingår i åtagandet inte realiseras.

fi-fi	 Eduskunnan tarkastusvaliokunta on todennut mietinnössään (TrVM 8/2017 vp – K 14/2017 vp – K 9/2017 vp) hallituksen vuosikertomuksen 2016 tarkastuksesta, että vienninrahoituksesta ja sen riskeistä raportoinnin tulee jatkossakin olla huolellista ja kattavaa hallituksen vuosikertomuksessa.
sv-se	 Riksdagens revisionsutskott har i sitt betänkande om revisionen av regeringens årsberättelse 2016 konstaterat att rapporteringen om exportfinansieringen och dess risker även i fortsättningen ska vara omsorgsfull och heltäckande i regeringens årsberättelse.

fi-fi	Valtiontalouden tarkastusvirasto on puolestaan kiinnittänyt huomiota Finnvera Oyj:n riskiraportointiin tarkastuskertomuksessaan julkisyhteisöjen ehdollisista vastuista ja erilliskertomuksessaan eduskunnalle hallituksen vuoden 2016 vuosikertomuksesta.
sv-se	Statens revisionsverk har fäst uppmärksamhet vid Finnvera Abp:s riskrapportering både i sin revisionsberättelse om de offentliga samfundens villkorade åtaganden och i sin särskilda berättelse till riksdagen om regeringens årsberättelse för 2016.

fi-fi	Vientitakuulain mukainen vastuukanta, eli voimassa olevat kokonaisvastuut ja puolet tarjousvastuista päätöspäivän valuuttakurssilla, oli vuoden 2017 lopussa 18,7 mrd. euroa (vuoden 2016 lopussa 14,4 mrd. euroa).
sv-se	Ansvarsstocken enligt lagen om statliga exportgarantier, dvs. de sammanlagda gällande ansvaren och hälften av anbudsansvaren enligt valutakursen dagen för beslutet uppgick till 18,7 md euro vid utgången av 2017 (14,4 md euro vid utgången av 2016).

fi-fi	Vuoden 2017 lopulla Finnveran vientitakuisiin ja erityistakauksiin liittyvä kokonaisvastuu oli 22,6 mrd. euroa (vuoden 2016 lopussa 18,4 mrd. euroa).
sv-se	Vid utgången av 2017 utgjorde Finnvera Abp:s helhetsanvar vad gäller exportgarantier och specialborgen 22,6 md euro (18,4 md euro vid utgången av 2016).

fi-fi	Kokonaisvastuu sisältää suuryritysten nostettuja vastuita 9,0 mrd. euroa sekä nostamattomia vastuita ja tarjousvastuita  13,2 mrd. euroa sekä 0,4 mrd. euroa pk-yritysten vientitakuita ja vientitakauksia.
sv-se	Det totala ansvaret innehåller 9,0 md euro i ansvar som lyfts av storföretag samt ansvar som inte lyfts, och anbudsansvar  13,2 md euro samt 0,4 md euro exportgarantier till små och medelstora företag.

fi-fi	Kanta kasvoi vuoden aikana n. 4,1 mrd. euroa.
sv-se	Stocken ökade med ca 4,1 md euro under året.

fi-fi	Lisäksi Finnveran varainhankinnan takauksia oli vuoden lopussa voimassa 6,5 mrd. euroa, joka oli n. 1,6 mrd. euroa edellisvuotta suurempi.
sv-se	Dessutom var 6,5 md euro av Finnveras garantier för kapital-anskaffning i kraft vid årets slut, vilket var ca 1,6 md euro mer än föregående år.

fi-fi	 Vientitakuulain mukainen vastuukanta sisältää voimassa olevat kokonaisvastuut ja puolet tarjousvastuista päätöspäivän valuuttakurssilla.
sv-se	 Ansvarsstocken enligt lagen om statliga exportgarantier innehåller de gällande totala ansvaren och hälften av anbudsansvaren enligt valutakursen dagen för beslutet.

fi-fi	Viennin rahoitukseen liittyvät vastuut ovat keskittyneet muutamalle toimialalle ja siellä muutamille yrityksille.
sv-se	Åtagandena i samband med finansieringen av exporten är koncentrerade på ett fåtal branscher och där på några få företag.

fi-fi	Varustamo- ja telakka-, tietoliikenne- sekä metsäteollisuustoimialojen osuus yritysvastuista on yht.
sv-se	Rederi- och varvs-, datatrafik- samt skogsindustribranschernas andel av företagsansvaren utgör tot.

fi-fi	84 %, joka on 4 prosenttiyksikköä pienempi kuin edellisenä vuonna.
sv-se	84 %, vilket är 4 procentenheter mindre än föregående år.

fi-fi	Voimassaolevista vientitakuu- ja erityistakausvastuista vuoden 2017 lopussa kolmen suurimman ostajarahoituksen saajan osuus oli 41 % (7,8 mrd. euroa), 10 suurimman 70 % (13,4 mrd. euroa) ja 20 suurimman 83 % (15,7 mrd. euroa).
sv-se	Av gällande exportgaranti- och specialborgensansvar vid utgången av 2017 var andelen för de tre största mottagarna av köparfinansiering 41 % (7,8 md euro), de 10 största 70 % (13,4 md euro) och de 20 största 83 % (15,7 md euro).

fi-fi	Finnveran toiminnalle on asetettu itsekannattavuustavoite, jonka mukaan yhtiön tulee pitkällä aikavälillä kattaa toimintakulunsa sekä yhtiön vastuulla oleva osuus luotto-, takaus- ja takuutappioista liiketoiminnastaan saamilla tuloilla.
sv-se	Målet för Finnvera Abp:s verksamhet är att den ska vara självbärande, vilket betyder att bolaget på lång sikt ska täcka kostnaderna för sin verksamhet och de kredit-, borgens- och garantiförluster som bolaget svarar för med intäkterna från sin affärsverksamhet.

fi-fi	Konsernin tulos tilikaudelta 2017 oli 107 milj. euroa.
sv-se	Koncernens resultat för räkenskapsperioden 2017 var 107 mn euro.

fi-fi	Yhtiölle asetettu itsekannattavuus on toteutunut pk-rahoitukselle asetetulla 10 vuoden tarkastelujaksolla ja viennin rahoitukselle asetetulla 20 vuoden tarkastelujaksolla.
sv-se	Målet att bolaget ska vara självbärande har förverkligats för granskningsperioden på 10 år som satts för finansieringen av små och medelstora företag och för granskningsperioden 20 år som satts för finansieringen av exporten.

fi-fi	Konsernin kulu–tuotto-suhde v. 2017 oli 27,2 %.
sv-se	Koncernens kostnader/intäkterrelation 2017 var 27,2 %.

fi-fi	Yhtiö on tuloverovapaa.
sv-se	Finnvera är befriat från inkomstskatt.

fi-fi	Viime vuosina julkisen rahoittajan rooli on merkittävästi kasvanut, mikä heijastuu merkittävänä vastuukantojen kasvamisena.
sv-se	Under de senaste åren har den offentliga finansiärens roll ökat avsevärt, vilket avspeglas som en avsevärd ökning av ansvarsstockarna.

fi-fi	Tämä heijastuu myös valtiontakuurahaston rooliin riskien kantajana.
sv-se	Detta avspeglas även i statsgarantifondens roll som riskbärare.

fi-fi	Finnveran vakavaraisuuden tulee olla riittävä yhtiön riskinkantokyvyn varmistamiseksi ja rahoituksen hankintakulujen pitämiseksi kohtuullisina.
sv-se	Finnveras solvens bör vara tillräcklig för att säkerställa bolagets risktagningskapacitet och för att utgifterna för anskaffning av finansiering ska hållas skäliga.

fi-fi	Työ- ja elinkeinoministeriö on asettanut Finnveralle kotimaan toiminnan vakavaraisuustavoitteeksi 12–20 %.
sv-se	Arbets- och näringsministeriet har satt 12–20 % som mål för solvensen i Finnveras inhemska verksamhet.

fi-fi	Finnvera-konsernin kotimaan toiminnan vakavaraisuus  oli vuoden 2017 lopussa 25,3 %.
sv-se	Koncernen Finnveras solvens för den inhemska verksamheten  var 25,3 % vid utgången av 2017.

fi-fi	Vastaava luku oli vuotta aiemmin 22,4 %.
sv-se	Motsvarande tal ett år tidigare var 22,4 %.

fi-fi	Finnveran viennin rahoituksen vakavaraisuudelle ei ole asetettu vaatimusta.
sv-se	För Finnveras solvens i fråga om finansiering av export har inga villkor ställts.

fi-fi	Ministeriö seuraa sen sijaan oman pääoman vaadetta, jossa otetaan huomioon toiminnan riskit, suurimpana riskinä luottoriskit. 
sv-se	Ministeriet följer däremot ett krav på eget kapital där man beaktar verksamhetens risker, och där kreditrisken är den största .

fi-fi	 Vakavaraisuus on laskettu Basel III:n standardimenetelmän laskentaperiaatteiden mukaisesti.
sv-se	 Solvensen har beräknats i enlighet med beräkningsprinciperna för standardmodellen Basel III.

fi-fi	 Luottoriskin pääomavaade perustuu VaR-menetelmään. Pääomavaateessa otetaan varoina huomioon vientitakuu- ja erityistakaustoiminnan rahaston varat ja valtiontakuurahasto.
sv-se	 Kapitalkravet på grund av kreditrisken grundar sig på Value at Risk-metoden (VaR) där man beaktar tillgångarna i fonden för exportgaranti- och specialborgensverksamhet och statsgarantifonden.

fi-fi	Varojen on arvioitu kattavan pääomavaade.
sv-se	Bufferttillgångarna har bedömts täcka kapitalkravet.

fi-fi	Vakavaraisuuslaskentaa viennin rahoituksen osalta kehitetään edelleen ICAAP-kehikon avulla.
sv-se	Solvensberäkningen för exportfinansiering utvecklas ytterligare med hjälp av ICAAP-ramen (intern process för bedömning av kapitalbehov).

fi-fi	Finnveran vienninrahoitustoiminnasta mahdollisesti aiheutuviin luottotappioihin on varauduttu kahdella rahastolla, joiden varat olivat vuoden 2017 lopussa yht. 1,4 mrd. euroa.
sv-se	Beredskap inför eventuella kreditförluster på grund av Finnveras exportfinansiering finns i två fonder vilkas tillgångar vid utgången av 2017 tot. utgjorde 1,4 md euro.

fi-fi	Vientitakuutoiminnan tappiot katetaan ensi sijassa Finnveran taseessa olevasta vientitakuu- ja erityistakaustoiminnan rahastosta, jonka suuruus oli 688 milj. euroa ja toissijaisesti valtion talousarvion ulkopuolisesta valtiontakuurahastosta, jonka varat olivat n. 673 milj. euroa.
sv-se	Förlusterna till följd av exportgarantin täcks i första hand ur fonden för exportgaranti- och specialborgensverksamhet i Finnveras balansräkning, som utgör 688 mn euro och i andra hand ur statsgarantifonden utanför statsbudgeten vars tillgångar utgjorde ca 673 mn euro.

fi-fi	Vastaavasti Finnveran kotimaan rahastossa on 214 milj. euroa kattamaan kotimaan 2,1 mrd. euron vastuukanta.
sv-se	På samma sätt finns det 214 mn euro i Finnveras inhemska fond för att täcka den inhemska ansvarsstocken på 2,1 md euro.

fi-fi	Valtion asuntorahasto on talousarvion ulkopuolinen rahasto, jonka rahoitus- ja takausvaltuudet vahvistetaan vuosittain valtion talousarviossa.
sv-se	Statens bostadsfond är en fond utanför budgeten vars finansiering och fullmakter för borgen fastställs årligen i statsbudgeten.

fi-fi	Rahastolla ei ole omaa henkilökuntaa.
sv-se	Fonden har ingen egen personal.

fi-fi	Uudet rahoitus- ja takauspäätökset tehdään Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksessa (ARA).
sv-se	Nya beslut om finansiering och borgensförbindelser fattas vid Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet (ARA).

fi-fi	Valtiokonttori hallinnoi laina- ja takauskantaa sekä tekee lainoitukseen liittyviin tervehdyttämistoimiin liittyvät päätökset.
sv-se	Statskontoret förvaltar låne- och borgensstocken samt fattar beslut om resolutionsåtgärder i anslutning till lån.

fi-fi	Valtion asuntorahaston taseessa saatavien pääosan muodostavat vuokratalo- ja asumisoikeustaloyhteisöille ennen vuotta 2008 myönnetyt pitkäaikaiset aravalainat, joiden kanta vuoden 2017 lopussa oli 4,6 mrd. euroa.
sv-se	I statens bostadsfonds balansräkning utgörs merparten av fordringarna av långfristiga aravalån som beviljats hyreshus- och bostadsrättssamfund före 2008, och som uppgick till 4,6 md euro vid utgången av 2017.

fi-fi	Tulonsa rahasto saa aravalainojen koroista, lyhennyksistä ja valtiontakauksiin liittyvistä takausmaksuista.
sv-se	Fonden får sina intäkter från räntor och amorteringar på aravalån och genom borgensavgifter som hör till statliga borgensförbindelser.

fi-fi	Valtion asuntorahaston rahavarat olivat vuoden 2017 lopussa 1,7 mrd. euroa.
sv-se	Statens bostadsfonds penningmedel var 1,7 md euro vid utgången av 2017.

fi-fi	Rahastosta siirrettiin valtion talousarvioon 26,5 milj. euroa.
sv-se	Fondmedel på 26,5 mn euro överfördes till statsbudgeten.

fi-fi	Valtion asuntorahaston takauskanta on kaksinkertaistunut 2010-luvun aikana.
sv-se	Statens bostadsfonds borgensstock har fördubblats under 2010-talet.

fi-fi	Asuntorahoituksen takauskanta oli vuoden 2017 lopussa n. 13,7 mrd. euroa, jossa oli kasvua edelliseen vuoteen 0,6 mrd. euroa.
sv-se	Borgensstocken för bostadsfinansiering var ca 13,7 md euro vid utgången av 2017, vilket innebär en ökning på 0,6 md euro jämfört med föregående år.

fi-fi	Asuntorahaston takauskannasta pääosan muodostavat vuokra- ja asumisoikeustaloyhteisöille myönnettyjen rakentamis- ja peruskorjauslainojen takaukset, joita myönnettiin v. 2017 n. 1,3 mrd. euroa.
sv-se	Av bostadsfondens borgensstock utgjordes största delen av borgensförbindelser för byggnadslån och lån för totalrenovering till hyreshus- och bostadsrättssamfund. Sådana borgensförbindelser beviljades för ca 1,3 md euro 2017.

fi-fi	Näiden takauskanta oli vuoden lopussa kaikkiaan 11,6 mrd. euroa.
sv-se	Borgensstocken för dem uppgick vid utgången av 2017 till tot. 11,6 md euro.

fi-fi	Sosiaalisen asuntorahoituksen myöntövaltuuksien tasoa nostettiin v. 2008 alkaneen finanssikriisin seurauksena.
sv-se	Nivån på bevillningsfullmakter för social bostadsfinansiering höjdes på grund av finanskrisen som började 2008.

fi-fi	Huippuvuosina 2008 ja 2009 asuntorakentamisen takausvaltuuksia käytettiin 1,5–1,7 mrd. euroa vuodessa.
sv-se	Under toppåren 2008 och 2009 användes 1,5–1,7 md euro om året för borgensförbindelser för bostadsbyggande.

fi-fi	2010-luvulla vuotuinen takausvaltuuksien käyttö on ollut keskimäärin 1,2 mrd. euroa vuodessa.
sv-se	På 2010-talet har den årliga användningen av borgensförbindelser i genomsnitt varit 1,2 md euro per år.

fi-fi	Riskienhallinnan näkökulmasta vuokratalo- ja asumisoikeustaloyhteisöjen laina- ja takauskannan suurimmat riskit aiheutuvat kiinteistöjen käyttöasteiden alenemisesta väestöltään vähenevillä alueilla.
sv-se	Ur riskhanteringsperspektiv ligger de största riskerna i lån- och borgensstocken för hyreshus- och bostadsrättssamfund i att fastigheternas driftsgrad sjunker i regioner där befolkningen minskar.

fi-fi	Vuonna 2017 valmistui ympäristöministeriön asettaman AAKE-työryhmän (Asuntokannan ja asumisolojen kehittäminen kasvukeskusten ulkopuolella) raportti, joka sisältää esityksiä lisätoimenpiteiksi väestöltään vähenevillä alueilla olevien vuokrataloyhteisöjen taloudellisten ongelmien hoitamiseksi. 
sv-se	År 2017 blev arbetsgruppen AAKE, tillsatt av miljöministeriet, klar med sin rapport (Utveckling av bostadsbeståndet och boendeförhållandena utanför tillväxtcentrumen), som innehåller förslag på tilläggsåtgärder för hur ekonomiska problem kan skötas i hyreshussamfund i regioner där befolkningen minskar .

fi-fi	Sosiaalisessa asuntorahoituksessa haasteita aiheuttavat myös väestörakenteen muutokset, pitkät laina-ajat (enintään 45 v.), takapainotteiset lyhennysohjelmat sekä korkea lainoitusaste (90–95 %).
sv-se	Vid social bostadsfinansiering leder också ändringar i befolkningsstrukturen, långa lånetider (högst 45 år), progressiv amortering samt hög lånegrad (90–95 %) till utmaningar.

fi-fi	 Asuntokannan ja asuinolojen kehittäminen kasvukeskusten ulkopuolella. 
sv-se	 Asuntokannan ja asuinolojen kehittäminen kasvukeskusten ulkopuolella. 

fi-fi	Ympäristöministeriön raportteja 23/2017.
sv-se	Miljöministeriets rapporter 23/2017.

fi-fi	83  Valtiokonttorin kuntariskiluokituksen alueet C (kohtalainen riski), D (suuri riski) ja E (erittäin suuri riski).
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-11-4760-9

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-11-4760-9
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-11-4760-9

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-11-4760-9
sv-se	Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet och Statskontoret ansvarar tillsammans för riskhanteringen av låne- och borgensstocken i statens bostadsfond.

fi-fi	Valtion asuntorahaston laina- ja takauskantaan liittyvästä riskienhallinnasta vastaavat Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ja Valtiokonttori yhdessä.
sv-se	För riskhanteringen gäller den riskhanteringsanvisning som getts av Statens bostadsfonds direktion, och riskhanteringen koordineras i bostadsfondens och Statskontorets gemensamma riskgrupp.

fi-fi	Riskienhallinnasta on voimassa Valtion asuntorahaston johtokunnan virastoille antama riskienhallintaohje, ja riskienhallintaa koordinoidaan ARAn ja Valtiokonttorin yhteisessä riskiryhmässä.
sv-se	Av den totala borgensstocken för finansieringen av hyreshus och bostadsrättshus på tot. 11,6 md euro är knappt 1,4 md euro (ca 12 %) placerade på riskfyllda områden. 

fi-fi	Vuokratalo- ja asumisoikeustalorahoituksen kaikkiaan 11,6 mrd. euron takauskannasta vajaat 1,4 mrd. euroa (n. 12 %) sijoittuu riskillisille alueille.83
sv-se	 Statskontorets riskklassificering av kommuner, regioner C (måttlig risk), D (hög risk) och E (synnerligen hög risk).

fi-fi	Yksityishenkilöiden asuntolainojen valtiontakauskanta on kasvanut yhteisölainojen takauksia hitaammin.
sv-se	De statliga borgensförbindelserna för bostadslån till privatpersoner har ökat långsammare än borgensförbindelserna till samfund.

fi-fi	Vuonna 2010 henkilölainojen takauskanta oli 1,8 mrd. euroa ja vuoden 2017 lopussa 2,1 mrd. euroa.
sv-se	År 2010 utgjorde borgensstocken för personlån 1,8 md euro och vid utgången av 2017 var den 2,1 md euro.

fi-fi	Kasvua vuoden 2017 aikana oli 39,8 milj. euroa.
sv-se	Under 2017 ökade den med 39,8 mn euro.

fi-fi	Asuntorahaston korkotukilainoitukseen liittyvä sitoumuskanta oli vuoden 2017 lopussa 14,2 mrd. euroa.
sv-se	Förbindelsestocken för bostadsfondens utlåning med räntestödslån utgjorde 14,2 md euro vid utgången av 2017.

fi-fi	Korkotukia maksettiin matalasta korkotasosta johtuen v. 2017 vain 3,8 milj. euroa.
sv-se	På grund av den låga räntenivån betalades endast 3,8 mn euro ut i räntestöd 2017.

fi-fi	Korkotason yleinen kohoaminen voi sisältää tulevaisuudessa riskiä korkotukimaksujen määrän merkittävästä kasvamisesta.
sv-se	En allmän höjning av räntenivån kan i framtiden innebära en risk för att antalet räntestödsavgifter ökar avsevärt.

fi-fi	Takausmaksut (takausprovisiot) ja takauskorvaukset
sv-se	Borgensavgifter (borgensprovisioner) och borgensersättningar

fi-fi	Eduskunnan suostumuksen perusteella myönnettävistä valtiontakauksista ja valtiontakuista peritään valtion lainanannosta sekä valtiontakauksesta ja valtiontakuusta annetun lain (449/1988) mukainen takausmaksu, mikäli muussa laissa tai sen nojalla annetussa asetuksessa ei ole toisin säädetty.
sv-se	Borgensavgift tas ut för statsborgen och statsgarantier som enligt lagen om statens långivning och statsborgen (449/1988) beviljas med riksdagens samtycke om inget annat föreskrivs i någon annan lag eller förordning som utfärdats med stöd av lagen.

fi-fi	Maksun määrää säätelee valtioneuvoston asetus valtiontakauksesta perittävistä maksuista (20/2003).
sv-se	Beloppet på avgiften regleras i statsrådets förordning om avgifter som uppbärs för statsborgen (20/2003).

fi-fi	Valtiovarainministeriön hallinnonalalle kuuluvista valtiontakauksista ja -takuista kertyi 4,3 milj. euroa takausmaksuja v. 2017.
sv-se	Av statsborgen och statsgarantier samlades 4,3 md euro i borgensavgifter 2017 på finansministeriets förvaltningsområde.

fi-fi	Tuotot muodostuivat yhdestä valtioneuvoston päätöksellä myönnetystä takauksesta sekä valtion liikelaitosten ottamista lainoista ja liikelaitosten tytäryhtiöilleen myöntämistä takauksista perittävistä takausmaksuista.
sv-se	Intäkterna bestod av en borgensförbindelse som beviljats genom beslut av statsrådet samt av lån som statens affärsverk upptagit och borgensavgifter för borgensförbindelser som affärsverken beviljat sina dotterbolag.

fi-fi	Takauskorvauksia maksettiin 8,4 milj. euroa Pietari-säätiölle annetun takauksen perusteella.
sv-se	I borgensersättning betalades 8,4 mn euro till Pietari-stiftelsen för en borgensförbindelse.

fi-fi	Valtion asuntorahastoon kertyi 6,3 milj. euroa takausmaksuja v. 2017.
sv-se	Statens bostadsfond fick 6,3 mn euro i borgensavgifter 2017.

fi-fi	Tuotot koostuvat omistusasuntolainoihin sekä vuokra-asuntojen rakentamiseen ja vanhojen aravalainojen takaisinmaksuun tarkoitetuista valtiontakauksista perityistä maksuista.
sv-se	Intäkterna består av avgifter som tagits ut för bostadslån för ägarbostäder, för byggande av hyresbostäder samt för statsgarantier som avsetts för återbetalning av gamla aravalån.

fi-fi	Takauskorvauksia suoritettiin rahaston varoista 0,3 milj. euroa v. 2017.
sv-se	Av fondens medel betalades 0,3 mn euro ut i borgensförbindelser 2017.

fi-fi	Työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalalle kuuluva Finnvera perii myöntämistään takauksista ja takuista provisioita.
sv-se	Finnvera Abp, som hör till arbets- och näringsministeriets förvaltningsområde, tar ut provisioner för de borgensförbindelser och garantier som de beviljar.

fi-fi	Finnveran palkkiotuottojen ja -kulujen nettomäärä v. 2017 oli vientitakuu- ja erityistakaustoiminnan osalta 106,2 milj. euroa ja kotimaan takausten osalta 27,7 milj. euroa.
sv-se	Nettobeloppet för Finnveras intäkter och utgifter för arvoden uppgick 2017 i fråga om exportgarantin och specialborgen till 106,2 mn euro och för de inhemska borgensförbindelsernas del till 27,7 mn euro.

fi-fi	Valtion erityisrahoitusyhtiön luotto-, takaus- ja pääomasijoitustoiminnasta annetun lain (445/1998) mukaan valtio korvaa Finnveran luotto- ja takaustoiminnasta mahdollisesti syntyneitä luotto- ja takaustappioita.
sv-se	Enligt lagen om statens specialfinansieringsbolags kredit-, borgens- och kapitalplaceringsverksamhet (445/2017) ersätter staten Finnvera för de kredit- och borgensförluster som eventuellt uppkommer i kredit- och borgensverksamhet.

fi-fi	Valtion tappiokorvaus Finnveralle oli 22,8 milj. euroa v. 2017.
sv-se	Statens ersättning av förluster till Finnvera uppgick 2017 till 22,8 mn euro.

fi-fi	Kelan hallinnoimien opintolainojen valtiontakausten perusteella maksettiin pankeille korvauksia 13 milj. euroa v. 2017.
sv-se	På basis av statliga borgensförbindelser för studielån som administreras av Fpa betalades 13 mn euro ut i ersättningar till banker 2017.

fi-fi	Riskit
sv-se	Risker

fi-fi	Valtiontalouden riskeiksi voidaan laajasti ottaen määritellä valtiontalouden tasapainoon tai rahoitusasemaan kielteisesti vaikuttavat poikkeamat suhteessa talousarvion ja talousennusteen laatimisen yhteydessä arvioituun kehitykseen.
sv-se	De statsfinansiella riskerna kan i vid bemärkelse definieras som avvikelser från den utveckling som förväntades då budgeten och den ekonomiska prognosen gjordes upp, och som inverkar på statsfinansernas balans eller finansiella ställning på ett negativt sätt.

fi-fi	Riskejä voivat aiheuttaa makrotaloudelliset shokit, valtion varallisuuteen ja velkaan sisältyvät riskit sekä välillisiin vastuisiin liittyvät riskit.
sv-se	Risker kan förorsakas av makroekonomiska chocker, risker som ingår i statens tillgångar och statsskulden och risker som har samband med indirekta åtaganden.

fi-fi	Makrotaloudelliset riskit
sv-se	Makroekonomiska risker

fi-fi	Makrotaloudelliset riskit voivat syntyä kansainvälisistä, eurooppalaisista tai joissain tapauksissa myös kotimaisista taloudellisista muutoksista.
sv-se	Makroekonomiska risker kan uppstå på grund av internationella, europeiska och ibland även inhemska ekonomiska förändringar.

fi-fi	Tyypillisimmin makrotaloudelliset vaikutukset syntyvät reaalitaloudessa tapahtuvien kansainvälisten taloussuhdanteiden vaikutusten kautta.
sv-se	Det mest typiska är att makroekonomiska konsekvenser uppstår i realekonomin genom påverkan från internationella ekonomiska konjunkturer.

fi-fi	Makrotaloudellisia riskejä voivat aiheuttaa myös esimerkiksi raaka-aineiden ja energian hintoihin liittyvät muutokset.
sv-se	Makroekonomiska risker kan också orsakas till exempel av ändringar i prisen på råvaror och energi.

fi-fi	Myös nopeat toimialakohtaiset rakennemuutokset voivat aiheuttaa riskejä kansantalouden kehitykselle ja valtiontaloudelle.
sv-se	Även snabba branschspecifika strukturomvandlingar kan orsaka risker för den samhällsekonomiska utvecklingen och för statsfinanserna.

fi-fi	Reaalitalouden laskusuhdanteet ja muut negatiiviset taloudelliset muutokset vaikuttavat nopeasti myös julkiseen talouteen vähentyvinä verokertyminä ja kasvavina sosiaaliturvan kustannuksina.
sv-se	Lågkonjunkturer i realekonomin och övriga negativa ekonomiska förändringar påverkar även den offentliga ekonomin snabbt i form av sjunkande beskattningsutfall och ökande utgifter för social trygghet.

fi-fi	Makrotason riskejä eurooppalaisella tasolla 2010-luvulla ovat aiheuttaneet myös rahoitusjärjestelmään ja yksittäisten valtioiden talouksiin liittyvät ongelmat, joiden hoitamiseen on rakennettu yhteisiä hallinnointi- ja tukijärjestelmiä.
sv-se	Makroekonomiska risker på europeisk nivå på 2010-talet har också lett till problem som har samband med finansieringssystemet och enskilda staters ekonomier. Gemensamma administrativa system och stödsystem har byggts för att ta hand om dem.

fi-fi	Makrotaloudellista kehitystä tarkastellaan tämän kertomuksen talouden näkymiä koskevassa luvussa 3.1.
sv-se	Den makroekonomiska utvecklingen analyseras i kap. 3.1 i denna berättelse som gäller ekonomiska utsikter.

fi-fi	Valtion taseeseen liittyvät riskit
sv-se	Risker som hänför sig till statens balansräkning

fi-fi	Valtion taseeseen voi liittyä riskejä sekä velka- että varallisuuspuolella.
sv-se	Statens balansräkning kan innehålla risker både i fråga om skulder och tillgångar.

fi-fi	Valtion velka on likimain kaksinkertaistunut vuoden 2007 tasolta.
sv-se	Statsskulden har närapå fördubblats sedan 2007.

fi-fi	Alenevista koroista johtuen valtion velan vuotuiset korkomenot ovat pysyneet pitkään likimain ennallaan ja jopa laskeneet hieman.
sv-se	På grund av att räntorna gått ner under en lång tid har de årliga räntekostnaderna för statsskulden hållits på samma nivå och till och med sjunkit en aning.

fi-fi	Korkoriskejä sisältyy valtion velkakirjoihin, kassavaroihin sekä muihin velanhallinnan instrumentteihin.
sv-se	Ränterisker ingår i statens skuldebrev, kassamedel samt andra instrument för skuldhanteringen.

fi-fi	Velanhallintaan liittyvää korkoriskiä voidaan analysoida ns. budjettiriski-käsitteen kautta, jossa tarkastellaan korkomenojen muutosta yleisen korkotason noustessa pysyvästi yhden prosenttiyksikön verran.
sv-se	Ränterisken i samband med skuldhanteringen kan analyseras genom begreppet budgetrisk, där ändringar i ränteutgifterna undersöks när den allmänna räntenivån permanent stiger med en procentenhet.

fi-fi	Tällainen nousu lisäisi valtion korkomenoja nykyisen velan uudelleenhinnoittelun kautta siten, että esimerkiksi v. 2020 vuotuiset velan korkomenot olisivat n. 485 milj. euroa korkeammat ennusteeseen verrattuna.
sv-se	En sådan uppgång ökar statens ränteutgifter genom att den nuvarande skulden prissätts på nytt så att de årliga ränteutgifterna för skulden till exempel 2020 skulle vara ca 485 mn euro högre jämfört med prognosen.

fi-fi	Valtion lainasaamisiin voi myös sisältyä riskiä.
sv-se	Statens lånefordringar kan även innehålla risker.

fi-fi	Valtion asuntorahaston lainasaamiset olivat vuoden lopussa 4,6 mrd. euroa.
sv-se	Statens bostadsfonds lånefordringar uppgick vid utgången av året till 4,6 md euro.

fi-fi	Vuokra- ja asumisoikeustaloyhteisöjen rahoitukseen sisältyy alueellisia riskejä, kun vuokratalojen käyttöasteet alenevat väestöltään vähenevillä alueilla.
sv-se	I finansieringen av hyres- och bostadsrättssamfund ingår regionala risker då hyreshusens driftsgrader sjunker i regioner där befolkningen minskar.

fi-fi	Innovaatiorahoituskeskus Tekesin lainasaamiset olivat vuoden lopussa 882 milj. euroa.
sv-se	Innovationsfinansieringsverket Tekes lånefordringar utgjorde 882 mn euro vid utgången av året.

fi-fi	Lainakanta on pääosin vakuudetonta tuotekehitysrahoitusta.
sv-se	Lånestocken var huvudsakligen produktutvecklingsfinansiering utan säkerhet.

fi-fi	Valtion yhtiöomistuksiin liittyy kurssivaihteluista johtuvia riskejä.
sv-se	Risker som beror på kursfluktuationer hör till statens bolagsinnehav.

fi-fi	Valtion taloudellisen taseaseman eli varojen, velkojen ja vastuiden kokonaisuus on osin vaikeasti hahmotettava, kun huomattava osa valtiokonsernin omaisuuseristä ja vastuista on talousarvion ulkopuolisissa yksiköissä: rahastoissa, liikelaitoksissa ja valtio-omisteisissa yhtiöissä.
sv-se	Statens ekonomiska ställning enligt balansräkningen, dvs. helheten av tillgångar, skulder och åtaganden är delvis svårtolkad eftersom en betydande del av statskoncernens tillgångsposter och åtaganden finns i enheter utanför budgeten: i fonder, affärsverk och statsägda bolag.

fi-fi	Valtion varallisuutta hoidetaan nykyisin mm. valtion talousarviotalouden piirissä, valtion liikelaitoksissa, Solidium Oy:ssä, Valtion kehitysyhtiö Vake Oy:ssä ja Valtion Eläkerahastossa.
sv-se	Statens tillgångar förvaltas numera på många håll, bland annat inom statens budgetekonomi, av statens affärsverk, Solidium Oy, Valtion kehitysyhtiö Vake Oy och Statens pensionsfond.

fi-fi	Tämä vaikeuttaa valtiokonsernin taseeseen liittyvää kokonaisvaltaista riskienhallintaa ja riskeihin liittyvää tavoiteasetantaa.
sv-se	Det försvårar riskhanteringen och målsättningarna i samband med risker som gäller statskoncernens balansräkning.

fi-fi	Välillisiin vastuisiin liittyvät riskit
sv-se	Åtaganden i samband med indirekta risker

fi-fi	Välillisiin vastuisiin kuuluvat eksplisiittiset takaus- ja takuuvastuut koostuvat pääosin velkasuhteisiin liittyvistä vastuista, jolloin takaaja kantaa luottoriskin saman tyyppisesti kuin suorassa antolainauksessa.
sv-se	De explicita borgensförbindelserna som hör till indirekta åtaganden består huvudsakligen av åtaganden i samband med skuldförbindelser, varvid borgensmannen bär kreditrisken på samma sätt som vid direkt utlåning.

fi-fi	Takausvastuiden kohdalla riskienhallintaa voidaan kuitenkin pitää haasteellisempana kuin suorassa velkojaroolissa.
sv-se	Vid borgensförbindelser kan riskhanteringen dock anses mer utmanande än i en direkt roll som borgensman.

fi-fi	Välillisen vastuun riskienhallinta edellyttää hyvää informaation välitystä luotto- ja takaussuhteiden osapuolien kesken.
sv-se	Riskhanteringen vid indirekta åtaganden kräver god kommunikation vad gäller informationen mellan parterna i borgensförbindelser.

fi-fi	Maksuvaikeustilanteissa takausvastuullisen kannalta on ongelmallista se, että luottosuhteen mahdolliset järjestelyt tehdään velallisen ja velkojan välillä.
sv-se	Vid betalningssvårigheter är det med tanke på den borgensansvarige problematiskt att eventuella arrangemang görs mellan gäldenären och borgenären.

fi-fi	Takaaja kantaa luottoriskin, mutta ei välttämättä pysty vaikuttamaan joustavasti rahoituksellisiin saneeraustoimenpiteisiin esim. väliaikaisten maksuvaikeuksien tilanteissa.
sv-se	Borgensmannen bär kreditrisken men kan inte nödvändigtvis flexibelt påverka finansieringsmässiga saneringsåtgärder t.ex. vid tillfälliga betalningssvårigheter.

fi-fi	Euroalueen vakausmekanismeihin liittyen Suomelle voi syntyä maksuvelvoitteita Euroopan rahoitusvakausvälineelle (ERVV) annettujen takausten perusteella, jos rahoitustukea saanut valtio ei maksa ERVV:ltä saamaansa rahoitustukea tai sen korkoja takaisin.
sv-se	I samband med stabilitetsmekanismer på euroområdet kan Finland utgående från borgensförbindelser tvingas betala till Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF), om en stat som fått finansieringsstöd inte betalar tillbaka ett stöd eller räntorna på det som staten fått av EFSF.

fi-fi	Näitä riskejä käsitellään tarkemmin myöhemmin tässä luvussa.
sv-se	Dessa risker behandlas senare i detta kapitel.

fi-fi	Yhteenveto riskeistä
sv-se	Sammanfattning av riskerna

fi-fi	Julkisen talouden asema voi heikentyä samanaikaisesti usean eri tekijän vaikutuksesta.
sv-se	Den offentliga ekonomins ställning kan försämras genom samtidig påverkan av flera olika faktorer.

fi-fi	Makrokehitykseen, julkiseen velkaan, julkisen sektorin omistuksiin, myönnettyihin lainatakauksiin ja vientitakuisiin sekä julkisen vallan muihin vastuisiin liittyvät riskit ovat keskenään korreloituneita.
sv-se	Riskerna i samband med makroutvecklingen, den offentliga skuldsättningen, den offentliga sektorns ägande, beviljade lånegarantier och exportgarantier samt risker i samband med övriga åtaganden inom den offentliga sektorn korrelerar med varandra.

fi-fi	Normaalin suhdannevaihtelun oloissa tyypillisesti kuitenkin vain osa riskeistä realisoituu. 
sv-se	Under normala konjunkturväxlingar realiseras vanligen bara en del av riskerna. 

fi-fi	 Kansainvälinen valuuttarahasto on laatinut tutkimuksen ehdollisten vastuiden laukeamisten julkiselle taloudelle aiheuttamista kustannuksista v. 1990–2014.
sv-se	 Internationella valutafonden har undersökt de kostnader som realiseringen av de villkorade åtagandena orsakat den offentliga ekonomin 1990‒2014.

fi-fi	Tutkimukseen sisältyvä tietokanta kattaa 80 maata, ml.
sv-se	Databasen som ingår i undersökningen omfattar 80 länder, inklusive Finland.

fi-fi	Suomen.
sv-se	Enligt undersökningen har åtaganden som realiserats i genomsnitt orsakat den offentliga ekonomin kostnader på 6 %/BNP.

fi-fi	Tutkimuksen mukaan keskimääräinen julkiselle taloudelle aiheutuva kustannus vastuiden laukeamisesta on ollut 6 % / BKT.
sv-se	Ett för den offentliga ekonomin betydande villkorat åtagande

fi-fi	Julkiselle taloudelle merkittävän (kustannus yli 0,2 % / BKT) ehdollisen vastuun laukeaminen keskimääräisessä maassa tapahtuu kerran 12 vuodessa ja 8,7 prosentin todennäköisyydellä minä tahansa vuonna.
sv-se	(kostnad över 0,2 %/BNP) realiseras i ett genomsnittligt land en gång på 12 år och med 8,7 procents sannolikhet under vilket år som helst.

fi-fi	Tulevaisuuden haasteet ja menopaineet kohdistuvat koko julkiseen sektoriin.
sv-se	Framtidens utmaningar och trycket på utgifterna riktas mot hela offentliga sektorn.

fi-fi	Tältä osin riskin muodostaa se, että suunnittelu- ja ohjausjärjestelmät keskittyvät edelleen korostuneesti valtiontalouteen, kuntatalouden ohjausjärjestelmät eivät ole täysin onnistuneet tavoitteissaan ja tulevien maakuntien ohjausjärjestelmät eivät ole vielä valmiita.
sv-se	Till den delen utgörs risken av att planerings- och styrsystemen fortfarande starkt koncentreras på statsfinanserna, styrsystemen för den kommunala ekonomin lyckas inte nå sina mål och landskapens styrsystem är ännu inte klara.

fi-fi	Sote- ja maakuntauudistukseen liittyviä riskejä ei ole vielä pystytty tarkasti arvioimaan.
sv-se	Riskerna i samband med social- och hälsovårds- och landskapsreformen har ännu inte kunnat bedömas noggrant.

fi-fi	Uudistuksen taloudelliset vaikutukset syntyvät organisaatiouudistuksen, rahoitusjärjestelmän ja palvelujärjestelmän muutosten sekä niihin liittyvien ohjausmekanismien yhteisvaikutuksesta.
sv-se	Reformens ekonomiska konsekvenser uppkommer genom samverkan av organisationsreformen, ändringar av finansieringssystemet och servicesystemet samt styrmekanismer i samband med dem.

fi-fi	Monituottajamallin ja valinnanvapauden vaikutuksia ei ole vielä arvioitu.
sv-se	Konsekvenserna av mångproducentmodellen och valfriheten har ännu inte bedömts.

fi-fi	Tämä korostaa valtion taloudellisten vastuiden huolellisen hallinnoinnin sekä riittävän riskienhallinnan ja seurannan tärkeyttä.
sv-se	Detta accentuerar vikten av en noggrann övervakning och tillräcklig hantering av statens ekonomiska åtaganden.

fi-fi	Riskienhallintaan liittyviä menettelyjä ja käytäntöjä, seurantaa ja raportointia pyritään jatkuvasti selventämään ja kehittämään.
sv-se	Man försöker kontinuerligt klarlägga och utveckla förfaringssätt och praxis, uppföljning och rapportering som hänför sig till riskhanteringen.

fi-fi	Euroalueen vakauden hallintaan liittyvät vastuut ja riskit
sv-se	Åtaganden och risker i samband med hanteringen av stabiliteten i euroområdet

fi-fi	Suomen valtio on Euroopan unionin ja euroalueen jäsenvaltiona osallistunut EU:n ja euroalueen talous- ja rahoitusvakautta tukeviin toimiin eri järjestelyjen kautta vuosina 2008–2017.
sv-se	År 2008–2017 har finska staten som medlem i Europeiska unionen och medlemsstat i euroområdet genom olika arrangemang deltagit i åtgärder som stöder den ekonomiska och finansiella stabiliseringen inom EU och euroområdet.

fi-fi	Eduskunnan tarkastusvaliokunta on todennut  pitävänsä tärkeänä, että hallituksen vuosikertomukseen sisällytetty raportointi euromaiden rahoitustukiohjelmiin liittyvistä vastuista sekä niihin liittyvistä riskeistä on mahdollisimman kattavaa hallituksen vuosikertomuksen yhteydessä.
sv-se	Riksdagens revisionsutskott har konstaterat  att utskottet ser det som viktigt att årsberättelsens rapportering om exponeringarna i samband med de finansiella stödavtalen för euroländerna och om riskerna som hänför sig till dem är så heltäckande som möjligt i regeringens årsberättelse.

fi-fi	 Eduskunnan tarkastusvaliokunnan mietintö vuoden 2016 hallituksen vuosikertomuksen tarkastuksesta (TrVM 8/2017 vp – K 14/2017 vp – K 9/2017 vp)
sv-se	 Riksdagens revisionsutskotts betänkande om regeringens årsberättelse 2016 ReUB 8/2017 rd B 14/2017 rd, B 9/2017 rd

fi-fi	EU- ja Euromaiden rahoitustuki on myönnetty kriisin aikana perustettujen vakausmekanismien myöntämänä rahoitustukena tai valtioiden kahdenvälisinä lainoina.
sv-se	EU- och euroländernas finansieringsstöd har beviljats som finansiellt stöd av stabilitetsmekanismerna som grundades under krisen eller som bilaterala lån mellan stater.

fi-fi	Erityisesti euroalueen rahoitustukiohjelmista on syntynyt Suomen valtiolle merkittäviä ja pitkäaikaisia pääoma- ja takausvastuita sekä lainasaamisia.
sv-se	Särskilt genom euroområdets finansiella stödavtal har betydande och långfristiga åtaganden i form av kapital och borgensförbindelser samt lånefordringar uppkommit.

fi-fi	Rahoitustukeen ja sen takaisinmaksuun liittyviä riskejä rajataan mm. rahoituksen ehdollisuudella, edullisilla lainaehdoilla sekä päätöksenteon yksimielisyysvaatimuksella.
sv-se	Riskerna som hänför sig till finansieringsstöd och återbetalning av dem begränsas bland annat genom villkorade, förmånliga lånevillkor samt genom krav på enighet i beslutsfattandet.

fi-fi	Euromaat eivät myöskään voi ottaa vastatakseen toisen jäsenmaan velkoja .
sv-se	Medlemsländer kan inte heller ta över andra medlemsstaters skulder .

fi-fi	 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) artikla 125.
sv-se	 Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF) artikel 125

fi-fi	Euroalueen maille kohdistettu uusi rahoitustuki toteutetaan ensisijaisesti Euroopan vakausmekanismin (EVM) kautta.
sv-se	Det nya finansieringsstöd som riktas till euroområdet genomförs i första hand via Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM).

fi-fi	Sen osalta yksittäiset rahoitustukipäätökset eivät lisää Suomen valtion vastuita ja EVM:ssä pääoman korottamisesta päätetään erikseen.
sv-se	De enskilda beslut om finansieringsstöd som fattas där ökar inte finska statens exponeringar, och separata beslut fattas om höjning av ESM:s kapital.

fi-fi	Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV), Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin (ERVM), EU:n maksutaseavun ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) rahoitustuen kautta Suomen valtiolle syntyy epäsuoria vastuita.
sv-se	Indirekta exponeringar för finska staten uppstår genom Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF), Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) och EU:s betalningsbalansstöd och finansieringsstöd via IMF.

fi-fi	Eduskunta hyväksyy Suomen osallistumisen näiden instituutioiden toimintaan ja niiden kautta myönnettäviin tukiohjelmiin.
sv-se	Riksdagen godkänner Finlands deltagande i institutionernas verksamhet och de stödprogram som beviljas.

fi-fi	Suomen Pankki on osallistunut euroalueen kriisinhallintaan eurojärjestelmän osana ja raportoi riskeistään ja vastuistaan itsenäisesti .
sv-se	Finlands Bank har deltagit i euroområdets krishantering som en del av eurosystemet och rapporterar självständigt om sina risker och exponeringar .

fi-fi	 Valtion antama takuu Suomen Pankin IMF-vastuille on n. 8,2 mrd. euroa.
sv-se	 Garantin som staten har gett för Finlands Banks IMF-exponeringar utgör ca 8,2 md euro.

fi-fi	Käytössä oleva (31.12.2017) kokonaismäärä on 0,41 mrd. euroa.
sv-se	Det disponibla (31.12.2017) totala beloppet är 0,41 md euro.

fi-fi	Euroalueen vakausmekanismi (EVM)
sv-se	Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM)

fi-fi	EVM on euromaiden Luxemburgiin perustama ja omalla pääomalla toimiva kansainvälinen rahoituslaitos.
sv-se	ESM är ett internationellt finansiellt institut som euroländerna har grundat i Luxemburg och som fungerar med eget kapital.

fi-fi	Se on euroalueen pääasiallinen vakaudenhallinnan mekanismi.
sv-se	Den är den huvudsakliga mekanismen för hantering av stabiliteten på euroområdet.

fi-fi	EVM:n pääoma koostuu sijoitetusta pääomasta sekä vaadittaessa maksettavasta pääomasta.
sv-se	ESM:s kapital består av placerat kapital samt infordringsbart kapital.

fi-fi	Määräraha maksettuun pääomaosuuteen sisältyi valtion vuoden 2012 toiseen lisätalousarvioon.
sv-se	Anslaget för den inbetalda kapitalandelen ingick i statens andra tilläggsbudget 2012.

fi-fi	EVM:n maksettu pääoma on 80,55 mrd. euroa, josta Suomen osuus on 1,44 mrd. euroa.
sv-se	Kapitalet som betalats till ESM är 80,55 md euro varav Finlands andel är 1,44 md euro.

fi-fi	Vaadittaessa maksettava pääoma on 624,3 mrd. euroa, josta Suomen osuus on 11,14 mrd. euroa.
sv-se	Det infordringsbara kapitalet är 624,3 md euro varav Finlands andel är 11,14 md euro.

fi-fi	Kokonaispääoma on siten yht. 704,80 mrd. euroa, josta Suomen osuus on yht. 12,58 mrd. euroa eli 1,785 %.
sv-se	Det totala kapitalet utgör således sammanlagt 704,80 md euro, varav Finlands andel utgör tot. 12,58 md euro, dvs. 1,785 %.

fi-fi	EVM:n lainakapasiteetti on 500 mrd. euroa, josta oli 31.12.2017 käytössä 76,2 mrd. euroa.
sv-se	ESM har en lånekapacitet på 500 md euro av vilket 76,2 md euro var i bruk 31.12.2017.

fi-fi	Kapasiteetista on kokonaisuudessaan sidottuna Espanjan, Kyproksen ja Kreikan ohjelmiin yht. 122,0 mrd. euroa.
sv-se	Av kapaciteten är i sin helhet tot. 122,0 md euro bundet till programmen för Spanien, Cypern och Grekland.

fi-fi	Suomen laskennallinen osuus sidotusta lainakapasiteetista on n. 2,18 mrd. euroa ja käytetystä n. 1,36 mrd. euroa.
sv-se	Finlands beräknade andel av den bundna lånekapaciteten är ca 2,18 md euro och av den använda kapaciteten ca 1,36 md euro.

fi-fi	Kreikalle kesällä 2015 myönnetty kolmas rahoitustukiohjelma on ainoa käynnissä oleva EVM-ohjelma.
sv-se	Det tredje finansiella stödavtalet som beviljades Grekland sommaren 2015 är det enda pågående ESM-programmet.

fi-fi	Ohjelma on enimmillään 86 mrd. euroa ja se kestää elokuuhun 2018.
sv-se	Programmet är maximalt 86 md euro och det räcker till augusti 2018.

fi-fi	Kreikan EVM-ohjelman toinen väliarvio valmistui kesäkuussa 2017.
sv-se	Den andra halvtidsutvärderingen för Greklands ESM-program blev färdig i juni 2017.

fi-fi	Väliarvion mahdollistama, yht.
sv-se	En post på tot.

fi-fi	8,5 mrd. euron lainaerä maksettiin kahdessa maksuerässä heinäkuussa ja lokakuussa 2017.
sv-se	8,5 md euro som möjliggjordes av halvtidsutvärderingen betalades ut i två poster i juli och i oktober 2017.

fi-fi	Kreikan ohjelman kolmannesta väliarviosta saavutettiin poliittinen yhteisymmärrys euroryhmän kokouksessa 22.1.2018.
sv-se	Politiskt samförstånd om den tredje halvtidsutvärderingen av Greklandsprogrammet nåddes på eurogruppens möte den 22 januari 2018.

fi-fi	Väliarvion valmistuminen mahdollistaa kokonaisuudessaan 6,7 mrd. euron lainaerän maksamisen kahdessa erillisessä maksuerässä, niille asetettujen ehtojen täytyttyä.
sv-se	Att halvtidsutvärderingen blev klar möjliggör utbetalningen av en lånepost på tot. 6,7 md euro i två särskilda poster när villkoren för dem har uppfyllts.

fi-fi	Kreikka maksoi helmikuussa 2017 takaisin EVM:lle pankkien pääomittamiseen saamaansa rahoitustukea yht.
sv-se	I februari 2017 betalade Grekland tillbaka tot.

fi-fi	2,0 mrd. euroa.
sv-se	2,0 md euro till ESM av det finansieringsstöd landet fått för kapitalisering av banker.

fi-fi	Kreikan ohjelmasta on siten maksettu rahoitustukea 40,2 mrd. euroa, mutta rahoitustuen ajankohtainen saldo on 38,2 mrd. euroa.
sv-se	Av Greklandsprogrammet har således 40,2 md euro betalats ut i finansiellt stöd, men det aktuella saldot för stödet är 38,2 md euro.

fi-fi	EVM:n lainakapasiteetista oli 31.12.2017 sidottu Espanjalle maksettuun rahoitustukeen 31,7 mrd. euroa.
sv-se	Av ESM:s lånekapacitet var 31,7 md euro den 31 december 2017 bundet vid ett finansieringsstöd som betalats till Spanien.

fi-fi	Espanjan marraskuussa suorittaman 2 mrd. euron maksun jälkeen se on maksanut takaisin 9,6 mrd. euroa sille maksetusta 41,3 mrd. euron rahoitustuesta.
sv-se	Efter att Spanien i november betalat 2 md euro har landet betalat tillbaka 9,6 md euro av sitt finansieringsstöd på 41,3 md euro.

fi-fi	Tästä 9,3 mrd. euroa on maksettu takaisin etuajassa.
sv-se	Av detta har 9,3 md euro betalats tillbaka i förtid.

fi-fi	Euroopan rahoitusvakausväline (ERVV)
sv-se	Europeiska finansiella stabiliseringsinstrumentet (EFSI)

fi-fi	ERVV on euromaiden Luxemburgiin perustama osakeyhtiö, joka toimi euroalueen väliaikaisena kriisinhallintavälineenä EVM:n toiminnan käynnistämiseen asti.
sv-se	EFSI är ett aktiebolag som euroländerna grundat i Luxemburg, och som fungerade som temporärt riskhanteringsverktyg för euroområdet tills ESM:s verksamhet inleddes.

fi-fi	Euromaiden antamat takaukset kohdistuvat ERVV:n varainhankintaan rahoitusmarkkinoilta ja sen kykyyn suoriutua ulkoisista maksuvelvoitteistaan, eivät rahoitustukiohjelmissa annettuihin lainoihin.
sv-se	De borgensförbindelser som euroländerna gett riktas till EFSI:s kapitalanskaffning på finansmarknaden och dess förmåga att klara av sina yttre betalningsskyldigheter, inte till lån som getts i programmen för finansieringsstöd.

fi-fi	Tällä on vaikutusta esim. myönnettyihin velkaehtojen huojennuksiin.
sv-se	Detta påverkar t.ex. lättnader i villkoren för beviljade skulder.

fi-fi	ERVV:n viimeinen ohjelma päättyi kesäkuussa 2015.
sv-se	EFSI:s sista program upphörde i juni 2015.

fi-fi	ERVV:stä ei ole myönnetty uusia ohjelmia vuoden 2013 jälkeen eikä maksettu rahoitustukea vuoden 2014 jälkeen.
sv-se	Inga nya program har beviljats av EFSI efter 2013 och inga finansieringsstöd har betalats ut efter 2014.

fi-fi	ERVV:n varainhankinta kuitenkin jatkuu, kunnes sen ohjelmamaille maksama rahoitustuki on maksettu takaisin.
sv-se	EFSI:s kapitalanskaffning fortsätter dock tills de finansieringsstöd som det har betalat till programmen har betalats tillbaka.

fi-fi	ERVV:n lainasaatavat Kreikan ohjelmasta ovat n. 130,9 mrd. euroa, Irlannin ohjelmasta 17,7 mrd. euroa ja Portugalin ohjelmasta 26,0 mrd. euroa.
sv-se	EFSI:s lånefordringar för Greklandsprogrammet utgör 130,9 md euro, för Irlands program 17,7 md euro och för Portugals program 26,0 md euro.

fi-fi	ERVV:n helmikuussa 2012 hyväksytyn varainhankintaohjelman 241 mrd. euron enimmäismäärästä oli joulukuussa käytössä pääomaltaan 200,2 mrd. euroa Kreikan, Irlannin ja Portugalin tukiohjelmien rahoitusta varten.
sv-se	Av maximibeloppet på 241 md euro i programmet för kapitalanskaffning som EFSI godkände i februari 2012 var i december 200,2 md euro i bruk för finansiering av stödprogrammen till Grekland, Irland och Portugal.

fi-fi	Nettokorot mukaan lukien summa on 227,8 mrd. euroa.
sv-se	När nettoräntorna räknas med uppgår summan till 227,8 md euro.

fi-fi	Suomen osuus käytetystä pääomamäärästä ja nettokoroista oli n. 4,39 mrd. euroa ja ylitakauksineen määrä oli n. 7,01 mrd. euroa .
sv-se	Finlands andel av det använda kapitalbeloppet och nettoräntorna utgjorde ca 4,39 md euro, och inklusive överborgen uppgick beloppet till ca 7,01 md euro. 

fi-fi	Takausvastuu ylitakauksineen oli vuoden 2016 lopussa 6,28 mrd. euroa.
sv-se	Borgensansvaret inklusive överborgen uppgick till 6,28 md euro vid utgången av 2016.

fi-fi	Takausvastuun määrän vaihtelut johtuvat sekä ERVV:n velkakirjojen erääntymisten ja liikkeeseenlaskujen aikataulutuksesta että Kreikalle myönnettyihin lyhyen aikavälin velkahelpotustoimiin liittyvistä varainhankintaan tehdyistä muutoksista.
sv-se	Variationerna i beloppet för borgensansvaret beror både på tidtabellerna för när EFSI:s skuldebrev förfaller och emissionen av dem som på ändringar av kapitalanskaffningen som hänför sig till skuldlättnadsåtgärder som Grekland beviljats på kort sikt.

fi-fi	 Tietoa ERVV:n varainhankinnasta löytyy ERVV:n sivulta. 
sv-se	 Information om EFSI:s kapitalanskaffning finns på EFSI:s webbplats  

fi-fi	https://www.esm.europa.eu/investors/efsf
sv-se	https://www.esm.europa.eu/investors/efsf

fi-fi	Kreikan, Irlannin ja Portugalin ERVV-ohjelmien lainaehtoihin on tehty huojennuksia ohjelmien myöntämisen jälkeen.
sv-se	Lättnader i lånevillkoren har gjorts för Greklands, Irlands och Portugals EFSIprogram efter att de beviljades.

fi-fi	Vuosina 2011–2012 näiden ohjelmien osalta on sovittu 10 vuoden lyhennysvapaasta jaksosta.
sv-se	Åren 2011–2012 har det avtalats om en amorteringsfri period på 10 år för dessa program.

fi-fi	Lisäksi lainojen painotettuja keskimääräisiä laina-aikoja on pidennetty Irlannin ja Portugalin osalta 21 vuoteen ja Kreikan osalta 32,5 vuoteen.
sv-se	Dessutom har de vägda genomsnittliga lånetiderna för Irlands och Portugals del förlängts till 21 år och för Greklands del till 32,5 år.

fi-fi	Kreikan lainojen lyhennykset alkavat v. 2023, Portugalin v. 2025 ja Irlannin v. 2029.
sv-se	Amorteringarna av Greklands lån börjar 2023, Portugals lån 2025 och Irlands lån 2029.

fi-fi	Korot on alennettu vastaamaan ERVV:n varainhankintakustannuksia .
sv-se	Räntorna har sänkts så att de motsvarar EFSI:s kostnader för kapitalanskaffning .

fi-fi	 ERVV- ja EVM-lainojen korot  
sv-se	 Räntorna för EFSI- och ESM-lånen  

fi-fi	Kreikan ohjelman osalta sovittiin v. 2012, että Kreikan ERVV-lainojen korot lisätään lainapääomaan ensimmäiset 10 vuotta lainaerän maksamisesta.
sv-se	För Greklandsprogrammets del avtalades det 2012 att räntorna för Greklands EFSIlån läggs till lånekapitalet de första 10 åren efter att låneposten betalats ut.

fi-fi	Kreikan lainakorkojen pääomitus joudutaan kattamaan uudella varainhankinnalla, jolloin ERVV:n varainhankinnan tarve kasvaa.
sv-se	Kapitaliseringen av Greklands låneräntor måste täckas med ny kapitalanskaffning, och då ökar EFSI:s behov av kapitalanskaffning.

fi-fi	Se alkaa pienentyä vasta, kun lainojen takaisinmaksut alkavat.
sv-se	Den börjar minska först när återbetalningen av lånen börjar.

fi-fi	Tämän johdosta myös tarve ERVV:n varainhankinnan takauksille jatkuu.
sv-se	Därför fortsätter även behovet av kapitalanskaffning för EFSI:s borgensförbindelser.

fi-fi	Euroalueen valtiovarainministereistä koostuva euroryhmä on tehnyt linjauksia Kreikalle myönnettävistä ERVV-lainojen velkaehtojen huojennuksista keväällä 2016 ja täsmentänyt niitä kesällä 2017.
sv-se	Eurogruppen, som består av euroområdets finansministrar, har dragit upp riktlinjer för lättnader i villkoren för beviljade skulder av de EFSI-lån som beviljats Grekland våren 2016, och preciserat dem våren 2017.

fi-fi	Kreikan kolmannesta ohjelmasta sovittaessa euromaat sitoutuivat tarkastelemaan Kreikan velkaehtoihin tehtäviä lisähuojennuksia ohjelman päättyessä kesällä 2018, jos ne ovat tarpeen ja Kreikka on toteuttanut ohjelmaa sovitusti.
sv-se	När man avtalade om det tredje programmet för Grekland förband euroländerna sig att granska ytterligare lättnader i villkoren för Greklands skuld om det behövs när programmet upphör sommaren 2018, och om Grekland har genomfört programmet enligt överenskommelse.

fi-fi	Euroryhmä valtuutti 22.1.2018 teknisen tason valmistelujen aloittamisen Kreikan velkaehtoja talouskasvun mukaan sääntelevän mekanismin suunnittelemiseksi osana Kreikalle mahdollisesti myönnettäviä keskipitkän aikavälin velkaehtojen helpotuksia.
sv-se	Eurogruppen har den 22 januari 2018 gett befogenheter att på teknisk nivå börja bereda planeringen av en mekanism för bestämmande av Greklands vilkor för skulden enligt den ekonomiska tillväxten som en del av lättnader av villkoren på medellång sikt som Grekland eventuellt ska beviljas.

fi-fi	Kahdenväliset lainat
sv-se	Bilaterala lån

fi-fi	Suomen kahdenvälisestä lainasta Kreikalle on maksettu n. 1,005 mrd. euroa.
sv-se	Cirka 1,005 md euro av Finlands bilaterala lån till Grekland har betalats.

fi-fi	Tästä on saatu joulukuun 2017 loppuun mennessä korkotuottoja yht.
sv-se	Av detta har Finland inom december 2017 fått tot.

fi-fi	67,4 milj. euroa ja palkkioita 5,0 milj. euroa.
sv-se	67,4 mn i ränteintäkter och 5,0 mn euro i arvoden.

fi-fi	Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)
sv-se	Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF)

fi-fi	Euroopan unionin vakausmekanismi ERVM:n kautta Suomella on laskennallisia vastuita annetusta rahoitustuesta n. 0,75 mrd. euroa.
sv-se	Via Europeiska unionens stabilitetsmekanism EFSF har Finland kalkylerade åtaganden för given finansiering för ca 0,75 md euro.

fi-fi	ERVM lainasi kriisin aikana Irlannille 22,5 mrd. euroa ja Portugalille 24,3 mrd. euroa.
sv-se	EFSF har under krisen lånat ut 22,5 md euro till Irland och 24,3 md euro till Portugal.

fi-fi	Molempien maiden ohjelmat ovat päättyneet ja ne ovat palanneet menestyksellisesti velkakirjamarkkinoille.
sv-se	Båda ländernas program har upphört och de har med framgång återvänt till obligationsmarknaden.

fi-fi	EU:n maksutaseapu
sv-se	EU:s betalningsbalansstöd

fi-fi	EU voi antaa euroalueen ulkopuolisille jäsenvaltioilleen maksutaseapua.
sv-se	EU kan ge sina medlemsstater utanför euroområdet betalningsbalansstöd.

fi-fi	Vuoden 2008 jälkeen sitä on myönnetty Latvialle, Romanialle ja Unkarille.
sv-se	Efter 2008 har det beviljats Lettland, Rumänien och Ungern.

fi-fi	Latvian ja Romanian saamaa rahoitustukea oli 31.12.2017 maksamatta takaisin yht.
sv-se	Av finansieringsstödet till Lettland och Rumänien var tot.

fi-fi	3,05 mrd. euroa.
sv-se	3,05 md euro obetalt den 31 december 2017.

fi-fi	Unkari on maksanut saamansa rahoitustuen takaisin.
sv-se	Ungern har betalat tillbaka sitt finansieringsstöd.

fi-fi	Suomen laskennallinen osuus käytössä olevasta maksutaseavusta on n. 0,05 mrd. euroa.
sv-se	Finlands kalkylerade andel av använt betalningsbalansstöd är ca 0,05 md euro.

fi-fi	Euroalueen maiden (Kreikka, Kypros ja Portugali) IMF-ohjelmiin liittyvää tukirahoitusta oli vuoden 2017 lopussa maksamatta takaisin yht. n. 17,3 mrd. euroa.
sv-se	Länderna i euroområdet (Grekland, Cypern och Portugal) hade vid utgången av 2017 sammanlagt ca 17,3 md euro i obetald stödfinansiering som hör till IMF-program.

fi-fi	Portugali maksoi vuoden 2017 aikana etuajassa takaisin 9,7 mrd. euroa IMF:ltä saamaansa rahoitustukea.
sv-se	Portugal betalade under 2017 i förtid tillbaka 9,7 md euro i finansieringsstöd som landet fått av IMF.

fi-fi	Irlanti suoritti joulukuussa 2017 viimeisen maksun IMF:lle.
sv-se	Irland betalade i december 2017 tillbaka den sista posten till IMF.

fi-fi	Irlanti maksoi saamansa n. 22,5 mrd. euron IMF-rahoitustuen kokonaisuudessaan etuajassa takaisin.
sv-se	Irland betalade i sin helhet i förtid tillbaka sitt finansieringsstöd på ca 22,5 md från IMF.

fi-fi	Kreikalle myönnettiin 20.7.2017 uusi, n. 1,6 mrd. euron AIP-ohjelma (Approval in principle, AIP) IMF:stä, joka aktivoituu, jos sille asetetut ehdot täyttyvät.
sv-se	Grekland beviljades den 20 juli 2017 ett nytt AIP-program (Approval in principle, AIP) på ca 1,6 md av IMF som aktiveras om de villkor som ställts för det uppnås.

fi-fi	Ohjelma päättyy 31.8.2018.
sv-se	Programmet slutar 31.8.2018.

fi-fi	Suomen laskennallinen osuus euromaiden ohjelmien ajantasaisesta saldosta laski n. 0,09 mrd. euroon.
sv-se	Finlands kalkylerade andel av det uppdaterade saldot för euroländernas program sjönk till ca 0,09 md euro.

fi-fi	Suomen käytössä olevat takuuvastuut IMF:n kaikista ohjelmista olivat vuoden 2017 lopussa 0,41 mrd. euroa.
sv-se	Finlands disponibla garantiansvar för alla IMF:s program var 0,41 md euro vid utgången av 2017.

fi-fi	Euroalueen ulkopuoliset EU-maat (Latvia, Puola, Romania ja Unkari) sekä Euroopan talousalueeseen kuuluva Islanti ovat maksaneet takaisin saamansa rahoitustuen.
sv-se	EU-länderna utanför euroområdet (Lettland, Polen, Rumänien och Ungern) samt Island som hör till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet har betalat tillbaka de finansieringsstöd som de fått.

fi-fi	Puolalle myönnetty ennakollinen IMF-ohjelma, joka oli suuruudeltaan n. 7,7 mrd. euroa (6,5 mrd. SDR), lopetettiin Puolan ilmoituksella 3.11.2017.
sv-se	Polens förskott på ett IMF-program av en storlek på ca 7,7 md euro (6,5 md särskilda dragningsrätter) avslutades den 3 november 2017 på anmälan av Polen.

fi-fi	Puola ei tehnyt ohjelmasta nostoja.
sv-se	Polen har inte lyft något i programmet.

fi-fi	Suomen valtion saamat vakuudet
sv-se	Garantier som finska staten fått

fi-fi	Suomen valtio on osallistunut Kreikan toisen ohjelman ja Espanjan ohjelman osalta vakuusjärjestelyihin , joiden määrät perustuvat ERVV:n tai EVM:n myöntämien lainojen määriin.
sv-se	Finska staten har deltagit i säkerhetsarrangemang för det andra stödprogrammet för Grekland och programmet för Spanien , vilkas belopp är baserade på de lånebelopp som EFSF och ESM beviljat.

fi-fi	Vakuus molemmista rahoitustukiohjelmista on saatu kokonaisuudessaan vakuussopimusten mukaisesti.
sv-se	Säkerheten för de båda finansiella stödprogrammen som nämns ovan har betalats i sin helhet i enlighet med säkerhetsavtalen.

fi-fi	 Vakuuden osuus annettavasta luotosta perustuu luottoluokituslaitos Standard & Poor’sin oletukseen tappioista, joita on aiemmin aiheutunut velkakirjanhaltijoille valtioiden velkajärjestelyissä.
sv-se	 Säkerhetens andel av den givna krediten grundar sig på kreditvärderingsinstitutet Standard & Poor´s antagande om förluster som skuldebrevsinnehavarna tidigare har orsakats vid statliga skuldsaneringar.

fi-fi	Vakuus kattaa tuensaajavaltioon liittyvää luottoriskiä.
sv-se	Säkerheten täcker den kreditrisk som är förenad med staten som får stödet.

fi-fi	Vakuuksien määrä ei perustu ERVV:n varainhankinnalle annettavan takauksen määrään, koska nämä riskit eivät liity tuensaajavaltion luottoriskiin, vaan ERVV:n toimintaan liittyviin riskeihin, joista vastaavat euroalueen valtiot yhdessä.
sv-se	Säkerheternas belopp grundar sig inte på beloppet för säkerheten som EFSI ger för kapitalanskaffning, eftersom riskerna inte hör till kreditrisken i samband med staten som får stöd, utan på risker som hänför sig till EFSI:s verksamhet som staterna i euroområdet svarar för tillsammans.

fi-fi	Espanjan päättyneessä ohjelmassa vakuutta oli 31.12.2017 kertynyt markkina-arvoltaan n. 297 milj. euroa ja Kreikan ohjelmassa n. 924 milj. euroa.
sv-se	I Spaniens avslutade program uppgick säkerheten den 31 december 2017 till ett marknadsvärde av ca 297 mn euro och i Greklands program till ca 924 mn euro.

fi-fi	Yhteensä Suomen valtion saamien vakuuksien markkina-arvo oli joulukuussa 2017 siis n. 1,22 mrd. euroa.
sv-se	Totalt uppgick alltså marknadsvärdet för de säkerheter som finska staten fått i december 2017 till ca 1,22 md euro.

fi-fi	Euromääräisinä maksuina saadut vakuudet on sijoitettu korkean luottokelpoisuuden omaavien eurovaltioiden velkakirjoihin ja käteiseen.
sv-se	De säkerheter som betalats i euro har placerats i obligationer i eurostater med hög kreditvärdighet och i kontanta medel.

fi-fi	Kreikalle tarvittaessa myönnettävät velkaehtojen huojennukset
sv-se	Lättnader i villkor för skulder som Grekland beviljas vid behov

fi-fi	Euroryhmä antoi 15.6.2017 julkilausuman, jossa täsmennettiin v. 2016 sovittuja Kreikan velkaehtojen mahdollisia lisähuojennuksia.
sv-se	Eurogruppen lämnade den 15 juni 2017 ett offentligt uttalande där man preciserade de eventuella tilläggslättnader i Greklands villkor för skulderna som avtalats 2016.

fi-fi	Täsmennykset ovat eduskunnan vahvistaman Suomen toimintalinjan mukaisia: vastuut eivät kasva, mitoitus on rajattu ja toteutus tehdään vaiheittain ja se on ehdollinen ohjelman toteuttamiselle sovitusti.
sv-se	Preciseringarna är i linje med den verksamhetslinje för Finland som riksdagen fastställt: åtagandena ökar inte, dimensioneringen begränsas och åtgärderna genomförs stegvis och är villkorade på det sätt som avtalats för programmet.

fi-fi	Euroryhmä vahvistaa toimien yksityiskohdat vielä ohjelman päättymisen yhteydessä tehtävien velkakestävyyslaskelmien pohjalta.
sv-se	Eurogruppen ska ytterligare fastställa detaljerna i åtgärderna utgående från de beräkningar av skuldhållbarheten som ska göras i samband med att programmet slutar.

fi-fi	Velkaehtojen huojennukset on jaettu kolmeen kategoriaan: lyhyt aikaväli, keskipitkä aikaväli ja pitkä aikaväli.
sv-se	Lättnaderna av villkoren för skulderna är indelade i tre kategorier: på kort sikt, på medellång sikt och på lång sikt.

fi-fi	Lyhyen aikavälin toimien toteutus alkoi tammikuussa 2017.
sv-se	Åtgärderna på kort sikt började genomföras i januari 2017.

fi-fi	EVM:n joulukuussa 2017 tekemän arvion mukaan ne alentavat Kreikan velkasuhdetta 25 prosenttiyksikköä suhteessa bruttokansantuotteeseen vuoteen 2060 mennessä.
sv-se	Enligt en bedömning av ESM i december 2017 sänker de Greklands skuldförhållande med 25 procentenheter i förhållande till bruttonationalprodukten före 2060.

fi-fi	Keskipitkän ja pitkän aikavälin toimista euroryhmä tekee tarvittaessa erikseen päätökset.
sv-se	Om åtgärder på medellång och lång sikt beslutar eurogruppen separat vid behov.

fi-fi	Jos ne tulevat ajankohtaisiksi, hallitus määrittelee Suomen kannan niitä koskeviin ehdotuksiin yhteistyössä eduskunnan kanssa.
sv-se	Om de blir aktuella fastställer regeringen Finlands ståndpunkt i fråga om förslagen om dem i samarbete med riksdagen.

fi-fi	Tällöin arvioidaan erityisesti vaikutuksia Suomen vastuisiin.
sv-se	Då bedöms särskilt konsekvenserna för Finlands åtaganden.

fi-fi	Yhteenveto sitoumuksista, vastuista ja saatavista 31.12.2017, mrd. euroa
sv-se	Tabell Sammandrag över förbindelser, åtaganden och fordringar 31.12.2017, md euro

fi-fi	Euroopan vakausmekanismi
sv-se	Europeiska stabilitetsmekanismen

fi-fi	Pääoma
sv-se	Kapital

fi-fi	Suomen osuus koko pääomasta
sv-se	Finlands andel av hela kapitalet

fi-fi	Maksettu pääomaosuus
sv-se	Betald kapitalandel

fi-fi	Vaadittaessa maksettava osuus
sv-se	Infordringsbar andel

fi-fi	EVM-rahoitustuki
sv-se	ESM finansieringsstöd

fi-fi	Sitoumus
sv-se	Förbindelse

fi-fi	Saldo
sv-se	Saldo

fi-fi	Suomen  laskennallinen osuus
sv-se	Finlands kalkylerade andel

fi-fi	Espanja
sv-se	Spanien

fi-fi	Ohjelma päättynyt
sv-se	Programmet slut

fi-fi	Kypros
sv-se	Cypern

fi-fi	Kreikka
sv-se	Grekland

fi-fi	ERVV-varainhankintaohjelma
sv-se	EFSI program för kapitalanskaffning

fi-fi	Ohjelma
sv-se	Program

fi-fi	Käytössä
sv-se	I bruk

fi-fi	Nettokorkoineen
sv-se	Inklusive nettoräntor

fi-fi	Hyväksytty varainhankintaohjelma
sv-se	Godkänt program för kapitalanskaffning

fi-fi	Suomen osuus takauksista
sv-se	Finlands andel av borgensförbindelserna

fi-fi	Ylitakauksineen
sv-se	Med överborgen

fi-fi	ERVV-rahoitustuki
sv-se	EFSI finansieringsstöd

fi-fi	Irlanti
sv-se	Irland

fi-fi	Portugali
sv-se	Portugal

fi-fi	Ei ohjelmia käynnissä
sv-se	Inga pågående program

fi-fi	Korkotuotto
sv-se	Ränteinkomster

fi-fi	0,072
sv-se	0,072

fi-fi	ERVM-rahoitustuki
sv-se	EFSI finansieringsstöd

fi-fi	Suomen laskennallinen osuus
sv-se	Finlands kalkylerade andel

fi-fi	EU-maksutasetuki*
sv-se	EU betalningsbalansstöd*

fi-fi	Latvia
sv-se	Lettland

fi-fi	Romania
sv-se	Rumänien

fi-fi	IMF-rahoitustuki EU-maille**
sv-se	IMF finansieringsstöd till EU-länder**

fi-fi	Kreikka***
sv-se	Grekland***

fi-fi	0,059
sv-se	0,059

fi-fi	0,000
sv-se	0,000

fi-fi	0,029
sv-se	0,029

fi-fi	0,004
sv-se	0,004

fi-fi	Puola ***
sv-se	Polen***

fi-fi	0,091
sv-se	0,091

fi-fi	* maksettu = 2008 jälkeen annettu rahoitus; saldo = vielä takaisinmaksamaton määrä
sv-se	* betalt = finansiering som getts efter 2008, saldo = belopp som inte ännu betalats tillbaka

fi-fi	** Suomen osuus IMF:n antamista lainoista tai Puolan ennakollisesta lainasta
sv-se	** Finlands andel av lån som getts av IMF eller för Polens lån i förskott

fi-fi	*** Kreikalle myönnettiin 20.7.2017 uusi, n. 1,6 mrd. euron AIP-ohjelma (Approval in principle, AIP) IMF:stä, joka aktivoituu, jos sille asetetut ehdot täyttyvät.
sv-se	*** Grekland beviljades 20.7.2017 ett nytt AIP-program (Approval in principle, AIP) på ca 1,6 md euro av IMF som aktiveras om de villkor som ställts för det uppnås.

fi-fi	**** Puola luopui luottolimiitistä 3.11.2017.
sv-se	**** Polen avstod från kreditlimiten 3.11.2017.

fi-fi	FCL-ohjelma (n. 7,7 mrd. euroa) oli ennakollista rahoitustukea.
sv-se	FCL-programmet (ca 7,7 md euro) var finansieringsstöd i förskott.

fi-fi	Euroalueen vakausmekanismeihin liittyvien riskien hallinta
sv-se	Hantering av risker i samband med euroområdets stabilitetsmekanismer

fi-fi	Lainaohjelmiin liittyvät taloudelliset vaikutukset, vastuut ja riskit Suomen valtiolle arvioidaan aina rahoitustukiohjelman hyväksymisen yhteydessä.
sv-se	De ekonomiska konsekvenserna, ansvaren och riskerna i låneprogram ur Finlands perspektiv bedöms alltid i samband med att ett finansiellt stödavtal godkänns.

fi-fi	Päätös rahoitustukiohjelmista tehdään aina yksimielisesti euromaiden kesken.
sv-se	Beslut om program för finansieringsstöd fattas alltid enhälligt mellan euroländerna.

fi-fi	Ohjelman alkamisen jälkeen riskiä rajaavat myös muut seikat.
sv-se	Efter att programmet har börjat begränsas riskerna även av andra omständigheter.

fi-fi	Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 125 artiklan mukaan jäsenmaat eivät voi ottaa vastatakseen toistensa velkoja.
sv-se	Enligt artikel 125 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF) kan medlemsländer inte heller ta över andra medlemsstaters skulder.

fi-fi	Tämän mukaisesti ei ole mahdollista kirjata tappioita lainan nimellisarvoa leikkaamalla.
sv-se	Enligt detta är det inte möjligt att bokföra förluster genom att skära ned det nominella värdet för ett lån.

fi-fi	Riskien arvioinnissa huomioon voidaan ottaa myös, että kehittyneiden talouksien ajautuminen maksukyvyttömyyteen on historiallisesti tarkasteltuna erittäin harvinaista.
sv-se	Vid riskbedömningen kan man även beakta att det historiskt sett är synnerligen sällsynt att utvecklade ekonomier råkar ut för insolvens.

fi-fi	Vastuisiin liittyvää riskiä hallitaan rahoitustukiohjelman hyväksymisen jälkeen pääasiassa rahoitustuelle asetettavan ehdollisuuden avulla.
sv-se	Efter att ett finansiellt stödavtal är godkänt hanteras risken som hör till åtagandet huvudsakligen med hjälp av villkor som ställs för finansieringen.

fi-fi	Rahoitustuen ehtona olevien, talouden ja yhteiskunnan rakenteita tervehdyttävien uudistuksien edistymistä seurataan säännöllisillä väliarvioilla.
sv-se	Genom regelbundna halvtidsutvärderingar följer man hur de reformer som ställts som villkor för finansieringsstödet, och som sanerar ekonomiska och samhälleliga strukturer, framskrider.

fi-fi	Väliarvioiden tekemisestä vastaavat komissio ja EKP, tarvittaessa yhteistyössä IMF:n kanssa.
sv-se	Kommissionen och Europeiska centralbanken ansvarar för halvtidsutvärderingarna, vid behov i samarbete med IMF.

fi-fi	Myös EVM:n edustaja osallistuu nykyisin väliarvioiden valmisteluun.
sv-se	Också en företrädare för (ESM) deltar nu för tiden i beredningen av halvtidsutvärderingarna.

fi-fi	Lainaeriä maksetaan ohjelman aikana ainoastaan sillä edellytyksellä, että ohjelmamaa toteuttaa sovitut välitavoitteet talouden uudistamiseksi (ehdollisuus).
sv-se	Låneposter betalas under programmet endast under förutsättningen att programlandet genomför de överenskomna delmålen för reformering av ekonomin (villkorlighet).

fi-fi	Rahoitustukiohjelma kestää normaalisti kolme vuotta.
sv-se	Ett program för finansieringsstöd räcker i normala fall tre år.

fi-fi	Ohjelman päätyttyä ohjelmamaa on ns. ohjelman jälkeisessä valvonnassa, kunnes se on maksanut takaisin 75 % saamastaan rahoitustuesta.
sv-se	När programmet är slut övervakas programlandet tills det har betalat tillbaka 75 % av finansieringsstödet.

fi-fi	Ohjelman jälkeisen valvonnan puolivuosittaisten raporttien yhteydessä arvioidaan myös riskiä sille, että ERVV-, ERVM- ja EVM-lainojen takaisinmaksu laiminlyödään.
sv-se	I samband med halvårsrapporterna under övervakningen bedöms även risken för att återbetalningen av EFSI-, EFSF- och ESM-lånen försummas.

fi-fi	Alhaiset korot vähentävät myös ohjelmamaiden saamien tukilainojen korkokustannuksia, mikä vähentää niiden takaisinmaksuun kohdistuvaa riskiä.
sv-se	Låga räntor minskar också räntekostnaderna för de stödlån som programländerna fått, vilket minskar risken för att återbetalningen försummas.

fi-fi	ERVV:n ja EVM:n myöntämien tukilainojen korot olivat v. 2017 n. 0,95–1,20 % ja painotetut keskimääräiset laina-ajat 20–30 vuotta.
sv-se	Räntorna för stödlån som beviljats av EFSI och ESM var 2017 ca 0,95–1,20 % och de vägda genomsnittliga lånetiderna 20–30 år.

fi-fi	Edulliset tukilainat ja ohjelmien ehdollisuuden edellyttämät uudistukset kohentavat ohjelmassa olevien maiden kilpailukykyä ja julkisen talouden kestävyyttä erityisesti keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
sv-se	Förmånliga stödlån och program förenade med krav på reformer höjer konkurrenskraften och hållbarheten i den offentliga ekonomin hos länderna i ett program, speciellt på medellång och lång sikt.

fi-fi	Tämä parantaa maiden kykyä suoriutua lainojen takaisinmaksusta ja vähentää Suomen vastuisiin kohdistuvaa riskiä.
sv-se	Detta förbättrar ländernas förmåga att klara av återbetalningen av lånen och minskar risken för Finlands åtaganden.

fi-fi	EVM:n ja sitä kautta euromaiden riskiä rajaa käytännössä se, että EVM:lla on etuoikeutetun velkojan asema suhteessa muihin velkojiin heti IMF:n jälkeen.
sv-se	EFS:s risk och via den euroländernas risk begränsas i praktiken av att EFS är prioriterad borgenär i förhållande till övriga borgenärer direkt efter IMF.

fi-fi	Kahdenvälisillä ja ERVV-lainoilla ei ole vastaavaa asemaa.
sv-se	Bilaterala lån och lån från EFSF har inte motsvarande ställning.

fi-fi	Suomen valtio on saanut Kreikan toisen ohjelman ja Espanjan ohjelman osalta vakuudet rahoitustukeen liittyvän riskin rajaamiseksi.
sv-se	Finska staten har för Greklands andra program och för Spaniens program fått säkerheter för att begränsa risken i samband med finansieringsstöd.

fi-fi	Vakuusjärjestelyn arvo vastaa 40 prosentin osuutta Suomen laskennallisesta lainaosuudesta.
sv-se	Värdet på säkerhetsarrangemanget motsvarar en andel på 40 % av Finlands kalkylerade låneandel.

fi-fi	Suomen valtion saamien vakuuksien markkina-arvo oli 31.12.2017 n. 1,22 mrd. euroa.
sv-se	Marknadsvärdet för de säkerheter som finska staten fått i december 2017 uppgick till ca 1,22 md euro den 31 december 2017.

fi-fi	Euromääräisinä maksuina saadut vakuudet on sijoitettu korkean luottokelpoisuuden omaavien eurovaltioiden (Suomi, Hollanti, Itävalta ja Ranska) velkakirjoihin.
sv-se	De säkerheter som betalats i euro har placerats i obligationer i eurostater med hög kreditvärdighet (Finland, Holland, Österrike och Frankrike).

fi-fi	Euroalueen vakausmekanismeihin liittyvien riskien arviointi
sv-se	Bedömning av risker i samband med euroområdets stabilitetsmekanismer

fi-fi	EVM:lle, joka toimii omalla pääomalla, aiheutuvat mahdolliset tappiot katettaisiin ensin vararahastosta ja, jos tämä ei riitä, maksetusta pääomasta.
sv-se	För ESM som fungerar med eget kapital täcks eventuella förluster i första hand med medel i en reservfond, och om det inte räcker, av det inbetalda kapitalet.

fi-fi	EVM:n maksettu 80,55 mrd. euron osakepääoma on sijoitettu korkean luottoluokituksen arvopapereihin, joille kertyy aikaa myöten myös tuottoa, jota voidaan käyttää vararahaston kasvattamiseen.
sv-se	Aktiekapitalet på 80,55 md euro som betalats in till ESM har investerats i värdepapper med högt kreditbetyg, som med tiden också genererar intäkter som kan användas till att utöka reservfonden.

fi-fi	Jos nämä yhdessä eivät riitä, tappiot katetaan vaadittaessa maksettavasta pääomasta.
sv-se	Om dessa åtgärder tillsammans inte räcker till täcks förlusterna med infordringsbart kapital.

fi-fi	Jos tappioita on katettu maksetusta pääomasta, voidaan yksinkertaisella enemmistöllä päättää maksetun pääoman palauttamisesta aikaisemmalle tasolle.
sv-se	Om förlusterna har täckts med inbetalat kapital kan det med enkel majoritet beslutas att det betalda kapitalet återförs till den tidigare nivån.

fi-fi	ERVV:n rahoitusrakenne puolestaan perustuu euromaiden sen varainhankinnalle antamiin takauksiin.
sv-se	EFSI:s finansieringsstruktur grundar sig på de garantier euroländerna gett för dess kapitalanskaffning.

fi-fi	Jos rahoitustukea saanut valtio ei maksa sovitusti ERVV:ltä saamaansa rahoitustukea tai sen korkoja takaisin, myös Suomi voisi joutua maksamaan ERVV:lle takausosuutensa mukaisesti, jotta ERVV voisi maksaa rahoittajilleen omien sitoumustensa mukaisesti.
sv-se	Om en stat som fått finansieringsstöd av EFSI inte på avtalat sätt betalar tillbaka stödet eller räntorna på det kan också Finland bli tvunget att betala till EFSI enligt sin borgensandel för att EFSI ska kunna betala sina finansiärer enligt sina egna förbindelser.

fi-fi	Lisäksi ERVV:n varainhankintastrategiaan liittyy operatiivisia riskejä sekä vastapuoli- ja markkinariskejä, jotka voivat toteutua osin myös riippumatta tuensaajavaltion maksukyvystä.
sv-se	Dessutom hör operativa risker samt motpartsrisker och marknadsrisker till EFSI:s strategi för kapitalanskaffning, och de kan delvis förverkligas också oberoende av betalningsförmågan hos staten som fått stöd.

fi-fi	Euroalueen kriisinhallinnasta aiheutuneita riskejä Suomelle voi arvioida eri tavoin.
sv-se	Risker som Finland orsakas av krishantering i euroområdet kan bedömas på olika sätt.

fi-fi	Yksi tapa on laskea eri rahoitusvälineisiin liittyviä kokonaisvastuita Suomen osalta ja arvioida, vaarantaisivatko ne Suomen julkisen talouden kestävyyden, jos ne realisoituisivat ääritapauksessa kokonaisuudessaan.
sv-se	Ett sätt är att beräkna helhetsåtaganden som hör till olika finansieringsinstrument för Finlands del och bedöma om de äventyrar hållbarheten i Finlands offentliga ekonomi, om de i extrema fall realiseras i sin helhet.

fi-fi	Toinen tapa Suomen vastuisiin liittyvien riskien arvioimiseksi on tehdä esimerkiksi olemassa olevan markkinainformaation perusteella skenaarioita eli oletuksia vastuiden lisäksi nykyisten ja potentiaalisten edunsaajavaltioiden maksuhäiriöiden todennäköisyydestä ja mahdollisen taloudellisen vahingon odotusarvosta saatavien uudelleen järjestelyssä.
sv-se	Ett annat sätt att bedöma riskerna i Finlands åtaganden är att göra upp scenarier utgående från till exempel existerande marknadsinformation, det vill säga antaganden utöver åtagandena om sannolikheten för betalningsstörningar i nuvarande och potentiella stater som får förmåner och förväntat värde vid eventuell ekonomisk skada vid omorganisering av fordringar.

fi-fi	Mahdollisen taloudellisen vahingon odotusarvon laskemiseksi täytyy tehdä yksinkertaistavia oletuksia esimerkiksi seuraavasti:
sv-se	För att beräkna förväntat värde vid eventuell ekonomisk skada måste man göra förenklade antaganden till exempel på följande sätt:

fi-fi	1) nykyisten ja mahdollisten tulevien kriisivaltioiden maksuhäiriön todennäköisyydeksi oletetaan keskimäärin 30 %, 2) maksukyvyttömyystilanteessa ERVV-rahoituksen alaskirjaukseksi oletetaan 40 % ja EVM:n osalta 10 % .
sv-se	1) sannolikheten för betalningsstörningar hos nuvarande och eventuella kommande krisstater antas i genomsnitt vara 30 %, 2) i en insolvenssituation antas nedskrivningen av EFSI-finansieringen vara 40 % och för ESM:s del 10 % .

fi-fi	Lisäksi 3) rahoitustuen kokonaismääräksi oletetaan Irlannin, Portugalin ja Kreikan ERVV-rahoitusohjelmien lisäksi koko EVM:n rahoituskapasiteetti eli yht. 700 mrd. euroa.
sv-se	Dessutom 3) som totalt belopp för finansieringsstödet tas utöver Irlands, Portugals och Greklands program för EFSI-finansieringsstöd hela ESM:s finansieringskapacitet, dvs. sammanlagt 700 md euro.

fi-fi	 IMF ei ole joutunut realisoimaan alaskirjauksia sen nousevien talouksien kriisirahoituksesta sen ensisijaisen velkoja-aseman vuoksi ja näin ollen EVM:n kohdalla voisi olettaa kaavamaisesti 10 prosentin alaskirjausprosentin.
sv-se	 IMF har inte varit tvungen att realisera nedskrivningar av sin krisfinansiering av stigande ekonomier på grund av sin ställning som prioriterad borgenär och således kan man för ESM:s del schablonmässigt anta en nedskrivningsprocent på 10 %.

fi-fi	Näillä oletuksilla Suomen vastuisiin liittyvä mahdollisen taloudellisen vahingon odotusarvo ERVV:n ja EVM:n myöntämästä kriisirahoituksesta olisi n. 700 milj. euroa.
sv-se	Med dessa antaganden är det förväntade värdet på eventuell ekonomisk skada som hör till Finlands åtaganden ca 700 mn euro av den krisfinansiering som beviljats av EFSI och ESM.

fi-fi	Jos maksukyvyttömyyden todennäköisyysoletus nousee 50 prosenttiin, kasvaa Suomen vastuisiin liittyvä mahdollisen taloudellisen vahingon odotusarvo n. 1,2 mrd. euroon.
sv-se	Om sannolikhetsantagandet för insolvens stiger till 50 % ökar det förväntade värdet på Finlands åtaganden vid eventuell ekonomisk skada till ca 1,2 md euro.

fi-fi	Esitetty riskiarvio on vain suuntaa antava ja pitkälle yksinkertaistettu.
sv-se	Riskbedömningen är bara riktgivande och mycket förenklad.

fi-fi	Siihen liittyy paljon epävarmuutta.
sv-se	Den är förenad med mycket osäkerhet.

fi-fi	Esimerkiksi oletetut maksukyvyttömyyden todennäköisyydet saattavat joko ali- tai yliarvioida riskejä.
sv-se	Exempelvis sannolikheterna för insolvens kan antingen under- eller övervärdera riskerna.

fi-fi	Maksukyvyttömyyden todennäköisyyden laskentaan vaikuttaa myös odotettu alaskirjausprosentti.
sv-se	Sannolikheten för insolvens påverkas också av den förväntade procenten för nedskrivning.

fi-fi	Jos jälkimmäinen muuttuu, vaikuttaa se myös edelliseen.
sv-se	Om den senare ändras påverkas också den förra.

fi-fi	Lisäksi mahdolliset tappiot eivät realisoituisi kertaluonteisesti vaan pitkän ajanjakson kuluessa.
sv-se	Dessutom realiseras eventuella förluster inte på en gång utan under lång tid.

fi-fi	Kreikan ohjelmaan liittyviä riskejä rajaa myös se, että Kreikan lainojen takaisinmaksut alkavat kahdenvälisen lainan osalta vasta v. 2020, ERVV-lainojen osalta v. 2023 ja EVM-lainojen osalta v. 2034.
sv-se	Riskerna som är förenade med Greklands program begränsas också av att återbetalningen av lånen till Grekland för det bilaterala lånets del börjar först 2020, för EFSIlånens del 2023 och för ESM-lånens del 2034.

fi-fi	Lainaehdot ovat jo nyt hyvin edulliset, koska pitkien laina-aikojen lisäksi myös lainakorot ovat alhaisia.
sv-se	Lånevillkoren är redan nu mycket fördelaktiga eftersom låneräntorna också är låga, utöver de långa lånetiderna.

fi-fi	Lainojen korot vastaavat AAA-luokituksen omaavan maan rahoituksen hintaa.
sv-se	Räntorna på lånen motsvarar finansieringens pris för ett land i AAA-klassen.

fi-fi	3.3  Valtion yhtiöomistus
sv-se	3.3  Statens bolagsinnehav

fi-fi	Tässä kappaleessa kuvataan valtion yhtiöomistusta ja omistajapolitiikkaa yleisellä tasolla.
sv-se	I denna del beskrivs statens bolagsinnehav och ägarpolitik på allmän nivå.

fi-fi	Tarkempi selvitys valtion omistajaohjauksesta, ml. yritysvastuu, palkitseminen ja hallitusvalinnat, valtio-omistuksen taloudellisesta kehityksestä sekä kuvaukset valtioomisteisista yhtiöistä on esitetty vuosikertomuksen liitteessä 4.
sv-se	En närmare redogörelse för statens ägarstyrning, inklusive företagsansvar, premiering och styrelseval och hur det statliga ägandet utvecklats ekonomiskt samt beskrivningar av statligt ägda bolag finns i bilaga 4 till denna årsberättelse.

fi-fi	3.3.1 Omistajaohjaus
sv-se	3.3.1 Ägarstyrning

fi-fi	Valtion omistajapolitiikan ja omistajaohjauksen ensisijaisia tavoitteita ovat yhtiöiden kehittäminen omistajan keinoin, omistaja-arvon pitkäjänteisen kasvun tukeminen ja vastuullisuuden edistäminen.
sv-se	De primära målen för statens ägarpolitik och ägarstyrning är att utveckla bolagen med ägarens metodarsenal, att långsiktigt stödja ett ökat ägarvärde och att främja ansvarstagande.

fi-fi	Valtion omistajaohjaus ja -politiikka perustuvat hallitusohjelmaan, jossa linjataan keskeiset tavoitteet ja periaatteet hallituskaudelle.
sv-se	Statens ägarstyrning och ägarpolitik bygger på regeringsprogrammet, där de viktigaste målen och principerna för regeringsperioden anges.

fi-fi	Valtioneuvoston periaatepäätös omistajapolitiikasta puolestaan linjaa omistajaohjauksen jatkuvan toiminnan periaatteet ja toimintatavat.
sv-se	I statsrådets principbeslut om ägarpolitiken anges å sin sida principer och praxis för det löpande styrningsarbetet.

fi-fi	Viimeisin periaatepäätös Tase töihin – Kasvua luovaa omistajapolitiikkaa julkistettiin 13.5.2016.
sv-se	Det senaste principbeslutet, Bolagsinnehavet i arbete – En tillväxtskapande ägarpolitik, offentliggjordes den 13 maj 2016.

fi-fi	Sen mukaisesti valtion omistaminen on yhteiskunnan aktiivisen uudistamisen väline.
sv-se	Enligt det är det statliga ägandet ett verktyg för aktiv samhällsförnyelse.

fi-fi	Valtion omistajaohjaus
sv-se	Statens ägarstyrning

fi-fi	Valtion toiminta yhtiöomistajana perustuu lakiin valtion yhtiöomistuksesta ja omistajaohjauksesta (1368/2007).
sv-se	Statens agerande som bolagsägare bygger på lagen om statens bolagsinnehav och ägarstyrning (1368/2007).

fi-fi	Laki muutettiin vuoden 2017 alusta siten, että aiempien 100 prosentin ja 50,1 prosentin vähimmäisomistusrajojen rinnalle otettiin käyttöön 33,4 prosentin raja.
sv-se	Lagen ändrades vid ingången av 2017 på så sätt att de tidigare lägsta gränserna för innehavet på 100 % och 50,1 % kompletterades med en gräns på 33,4 %.