fi-fi	Valtion Suomi 100 -hankkeelle osoittama budjetti oli 19 milj. euroa jakautuen vuosille 2013–2018.
sv-se	Budgeten som var öronmärkt för statens Finland 100 -projekt uppgick till 19 mn euro fördelade på åren 2013–2018.

fi-fi	Yhteiskunnan eri toimijoiden vaikutuksesta juhlavuoden taloudellinen kokonaisvolyymi oli kuitenkin moninkertainen.
sv-se	Olika aktörer i samhället är ändå av den uppfattningen att den ekonomiska helhetsvolymen för jubileumsåret var mångfaldig.

fi-fi	  Hallitusohjelman toimeenpano
sv-se	 Genomförandet av regeringsprogrammet

fi-fi	Hallituskauden tavoitteet, kärkihankkeet ja niiden seurantatiedot sekä keväällä 2017 päivitetty hallituksen toimintasuunnitelma ovat nähtävissä valtioneuvoston verkkosivuilla.
sv-se	Regeringsperiodens mål, spetsprojekt och information om uppföljningen av dessa samt regeringens på våren 2017 uppdaterade verksamhetsplan finns på statsrådets webbsidor.

fi-fi	Hallituskauden puolivälissä keväällä 2017 hallitus tarkasteli tavoitteidensa ja toimintansa suhdetta huomioiden toimintaympäristön muutokset.
sv-se	I mitten av regeringsperioden våren 2017 granskade regeringen förhållandet mellan målen och verksamheten med hänsyn till förändringarna i arbetsmiljön.

fi-fi	Tarkastelussa arvioitiin, että hallituksen strategia ja talouspolitiikan linja ovat kokonaisuutena oikeassa suunnassa, mutta hallituskauden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää lisätoimia ja  -panostuksia neljässä kokonaisuudessa: osaaminen, kasvu ja työllisyys, välittäminen, uudistuminen sekä turvallisuus.
sv-se	I granskningen uppskattade man att regeringens strategi och finanspolitiska riktlinje går i sin helhet i rätt riktning men det krävs ytterligare åtgärder och satsningar inom fyra helheter för att uppnå regeringsperiodens mål: kompetens, tillväxt och sysselsättning, omsorg, reform samt säkerhet.

fi-fi	Kokonaisuuksiin sisältyy sekä kokonaan uusia toimenpiteitä että nykyisten toimenpiteiden tarkennuksia.
sv-se	I helheterna ingår både helt nya åtgärder och justering av nuvarande åtgärder.

fi-fi	Toimenpiteiden etenemisen raportointi sisältyy jäljempänä lukuihin 2.2–2.6, 2.9 ja 2.10.
sv-se	En rapport över hur åtgärderna framskrider finns nedan i kapitlen 2.2–2.6, 2.9 och 2.10.

fi-fi	2.1 Kestävä kasvu ja julkinen talous
sv-se	2.1  Hållbar tillväxt och offentliga finanser

fi-fi	Hallitus on asettanut hallitusohjelmassaan tavoitteeksi, että julkisen talouden velkaantuminen suhteessa bruttokansantuotteeseen taittuu vaalikauden loppuun mennessä ja velaksi eläminen loppuu v. 2021.
sv-se	Regeringen har satt som mål i sitt regeringsprogram att den offentliga skuldsättningen i relation till bruttonationalprodukten ska avta senast i slutet av valperioden och att Finland ska sluta skuldsätta sig 2021.

fi-fi	Velkatavoitteen rinnalle ja konkretisoimiseksi hallitus on asettanut julkisen talouden suunnitelmassa syksyllä 2015 seuraavat julkisen talouden rahoitusasematavoitteet:
sv-se	Hösten 2015 ställde regeringen vid sidan av skuldmålet upp följande konkreta mål för det strukturella saldot i planen för de offentliga finanserna:

fi-fi	valtiontalouden alijäämä korkeintaan ½ % suhteessa bruttokansantuotteeseen
sv-se	underskottet i statsfinanserna högst ½ % i förhållande till BNP

fi-fi	kuntatalouden alijäämä korkeintaan ½ % suhteessa bruttokansantuotteeseen
sv-se	underskottet i kommunalekonomin högst ½ % i förhållande till BNP

fi-fi	työeläkerahastojen ylijäämä n. 1 % suhteessa bruttokansantuotteeseen
sv-se	arbetspensionsfondernas överskott ca 1 % i förhållande till BNP

fi-fi	muiden sosiaaliturvarahastojen rahoitusasema n. 0 % suhteessa bruttokansantuotteeseen.
sv-se	de övriga socialskyddsfondernas strukturella saldo ca 0 % i förhållande till

fi-fi	Vuoden 2017 aikana lähennyttiin monia tavoitteita, ja osa tavoitteista täyttyi jo viime vuoden aikana.
sv-se	Under 2017 kom man närmare flera av målen, och en del av målen uppfylldes redan förra året.

fi-fi	Nykytiedon valossa näyttää siltä, että useat tavoitteista ovat täyttymässä hallituskauden loppuun mennessä, mutta valtiontalous on jäämässä tavoitteesta.
sv-se	För närvarande förefaller det så att flera av målen kommer att uppfyllas fram till slutet av regeringsperioden, men statsfinanserna verkar ligga efter målet.

fi-fi	Lisäksi julkisen talouden velkaantuminen jatkuu ensi vuosikymmenellä.
sv-se	Dessutom fortsätter den offentliga skuldsättningen även under nästa decennium.

fi-fi	Julkisyhteisöjen rahoitusjäämät
sv-se	Finansiellt sparande i den offentliga sektorn

fi-fi	Finanssipoliittiset tavoitteet ovat välietappeja matkalla kohti julkisen talouden kestävää rahoitusta.
sv-se	De finanspolitiska målen är mellanetapper på vägen mot en hållbar finansiering av de offentliga finanserna.

fi-fi	Keinoja tavoitteiden saavuttamiseksi ovat välittömät säästöt, julkisen hallinnon ja palvelutuotannon tehostaminen sekä toimet talouden kasvun edellytysten vahvistamiseksi.
sv-se	Metoder för att uppnå målen är direkta besparingar, effektivisering av den offentliga förvaltningen och tjänsteproduktionen och åtgärder för att stärka förutsättningarna för ekonomisk tillväxt.

fi-fi	Finanssipoliittisten tavoitteiden lisäksi hallitus on asettanut tavoitteeksi, että työllisyysaste nousee 72 prosenttiin ja työllisten määrä kasvaa 110 000 hengellä hallituskaudella.
sv-se	Utöver de finanspolitiska målen har regeringen satt som mål att sysselsättningsgraden ska stiga till 72 % och antalet sysselsatta öka med 110 000 personer under regeringsperioden.

fi-fi	Työllisyyden lisäämiseen ja työttömyyden vähentämiseen tähtäävät toimet edistävät kasvua ja vahvistavat julkista taloutta.
sv-se	Åtgärderna för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten främjar tillväxten och stärker de offentliga finanserna.

fi-fi	Työllisyyskehitys on kohentunut huomattavasti vuodesta 2017 lähtien, ja kehityksen arvioidaan jatkuvan vahvana lähivuodet lähentyen asetettua tavoitetta.
sv-se	Sysselsättningsutvecklingen har förbättrats märkbart allt sedan 2017, och utvecklingen uppskattas fortsätta som stark under de närmaste åren och närma sig det ställda målet.

fi-fi	Työmarkkinajärjestöjen sopima kilpailukykysopimus tukee vientiä.
sv-se	Konkurrenskraftsavtalet mellan arbetsmarknadens organisationer stöder exporten.

fi-fi	Teollisuuden rakennemuutos, pitkittyessään rakenteelliseksi muodostunut työttömyys ja väestön ikärakenteen muutos ovat kuitenkin heikentäneet talouden kasvun edellytyksiä.
sv-se	Förutsättningarna för ekonomisk tillväxt har emellertid försämrats av omstruktureringen inom industrin, den utdragna arbetslösheten som blivit strukturell och förändringen i befolkningens åldersstruktur.

fi-fi	On varauduttava siihen, että Suomen talouskasvu on vaimeaa ensi vuosikymmenellä.
sv-se	Finland måste räkna med att den ekonomiska tillväxten blir lam under nästa decennium.

fi-fi	Talouden suhdannemuutos ja hallituksen toimet julkisen talouden vakauttamiseksi kohentavat julkisen talouden rahoitusasemaa.
sv-se	Konjunkturförändringen i ekonomin och regeringens åtgärder för att stabilisera de offentliga finanserna förbättrar det strukturella saldot inom de offentliga finanserna.

fi-fi	Vuonna 2017 voimaan tulleita merkittävimpiä valtion menoja vähentäviä toimia olivat mm. säästöt erilaisiin etuuksiin ja avustuksiin.
sv-se	De viktigaste anpassningsåtgärder som trädde i kraft 2017 och minskade statens utgifter var  bland annat besparingar i olika förmåner och understöd.

fi-fi	Viimeaikainen suhdannetilanteen normalisoituminen ei kuitenkaan riitä parantamaan julkisen talouden tilaa riittävästi pidemmällä aikavälillä, sillä väestön ikääntyminen jatkuu ensi vuosikymmenellä ja rakenteellinen työttömyys on korkea.
sv-se	Normaliseringen av konjunkturläget under de senaste tiderna räcker emellertid inte till för att förbättra de offentliga finansernas situation tillräckligt mycket på längre sikt, eftersom åldringen av befolkningen kommer att fortsätta under nästa decennium och den strukturella arbetslösheten kommer att ligga på en hög nivå.

fi-fi	Julkisen talouden tulisi olla selkeästi ylijäämäinen ensi vuosikymmenen alussa, jotta se olisi kestävällä pohjalla kohtaamaan väestön ikääntymisestä aiheutuvat menopaineet myös tulevaisuudessa.
sv-se	De offentliga finanserna borde visa ett klart överskott i början av nästa decennium för att de ska ligga på en så hållbar grund att de även framöver kan möta det utgiftstryck som befolkningens åldrande medför.

fi-fi	Hallitusohjelman mukaisilla toimilla tavoitellaan yht.
sv-se	Åtgärderna enligt regeringsprogrammet syftar till en helhet på sammanlagt 10 md euro.

fi-fi	10 mrd. euron kokonaisuutta, joista 4 mrd. euroa pyritään toteuttamaan säästöinä hallituksen budjetti- ja kehyspäätöksin.
sv-se	Målet är att åstadkomma 4 md euro av detta med besparingar genom regeringens budget- och rambeslut.

fi-fi	Loput 6 mrd. euroa ovat julkista taloutta vahvistavien ja työllisyyttä lisäävien rakenneuudistusten varassa.
sv-se	Det resterande beloppet på 6 md euro är beroende av omstruktureringar som stärker de offentliga finanserna och förbättrar sysselsättningen.

fi-fi	Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksella ja muilla julkisen hallinnon uudistamistoimilla tavoitellaan pidemmällä aikavälillä julkisen talouden vahvistamista 4 mrd. eurolla.
sv-se	Målet med reformen av social- och hälsovården och andra reformer inom den offentliga förvaltningen är att på längre sikt stärka de offentliga finanserna med 4 md euro.

fi-fi	Maltilliset palkkaratkaisut, kilpailukykysopimus ja siihen kytkeytyvä verotuksen keveneminen tukevat työllisyyttä ja talouden kasvua.
sv-se	Måttliga löneuppgörelser, konkurrenskraftsavtalet och de anknytande skattesänkningarna stöder sysselsättningen och den ekonomiska tillväxten.

fi-fi	Valtio on tukenut kasvua myös investoinnein ja takauksin.
sv-se	Dessutom har staten stött tillväxten med investeringar och borgen.

fi-fi	2.2  Työllisyys ja kilpailukyky
sv-se	2.2  Sysselsättning och konkurrenskraft

fi-fi	Työllisyyden ja kilpailukyvyn painopisteen uudistuksilla luodaan edellytyksiä yritysten uudistumiselle, kasvulle ja kansainvälistymiselle sekä investointien lisääntymiselle.
sv-se	Genom de reformer som syftar till att främja konkurrenskraften och sysselsättningen skapas förutsättningar för förnyelse, tillväxt och internationalisering samt ökade investeringar i företag.

fi-fi	Kasvua ja kilpailukykyä vahvistetaan yrittäjyyspaketilla.
sv-se	Tillväxten och konkurrenskraften stärks med hjälp av ett företagarpaket.

fi-fi	Työttömyysturvan uudistamisella kannustetaan työn nopeaan vastaanottamiseen.
sv-se	Utkomstskyddet för arbetslösa reformeras på ett sätt som sporrar till att snabbt ta emot arbete.

fi-fi	Työvoimahallinto uudistetaan työllistymistä tukevaksi.
sv-se	Arbetskraftsförvaltningen reformeras så att den stöder sysselsättningen.

fi-fi	Alla olevassa kuviossa on esitetty painopisteen kärkihankkeiden  keskeisten etappien saavuttaminen v. 2017.
sv-se	I figuren nedan presenteras prioriteringarna för att uppnå spetsprojektens viktiga etapper år 2017.

fi-fi	Työllisyys ja kilpailu -painopisteen keskeisimmät etapit 2017
sv-se	De viktigaste etapperna för prioriteringarna inom sysselsättning och konkurrens år 2017

fi-fi	Kustannuskilpailukyky
sv-se	Kostnadskonkurrenskraften

fi-fi	Valtiovarainministeriön huhtikuun 2018 ennusteen mukaan kustannuskilpailukyky on yksikkötyökustannuksilla mitattuna parantunut v. 2017.
sv-se	Enligt finansministeriets prognos från april 2018 har kostnadskonkurrenskraften mätt i enhetskostnader förbättrats år 2017.

fi-fi	Yksikkötyökustannukset nousevat, mutta kilpailijoita maltillisemmin, ja suomalaisen tuotannon kilpailukyky kohenee edelleen.
sv-se	Enhetskostnaderna ökar men mer moderat än hos konkurrenterna och den finländska produktionens konkurrenskraft ökar ytterligare.

fi-fi	Osaltaan kehitykseen on vaikuttanut v. 2016 solmittu kilpailukykysopimus, joka on siirtänyt kustannusrasitusta työnantajalta työntekijöille ja pyrkinyt pidentämään vuosityöaikaa 24 tunnilla ansiotasoa muuttamatta.
sv-se	Det som delvis inverkat på utvecklingen är konkurrenskraftavtalet som ingicks år 2016 och som överförde kostnadsbördan från arbetsgivaren till arbetstagarna samt strävade efter att förlänga årsarbetstiden med 24 timmar utan förändrad förtjänstnivå.

fi-fi	Sopimukseen liittyvät verokevennykset myös tukevat kotimaista kulutusta ja kaupan kysyntää.
sv-se	Skattesänkningarna som ingår i avtalet stöder den inhemska konsumtionen och efterfrågan i handeln.

fi-fi	Yksikkötyökustannusten kehitys
sv-se	Utvecklingen av enhetskostnaderna

fi-fi	Eurostat, Tilastokeskus ja valtiovarainministeriö
sv-se	Eurostat, Statistikcentralen och finansministeriet

fi-fi	Vuoden 2017 kuluessa Suomessa talous on kasvanut reippaasti, vienti on alkanut vetää hyvin ja investoinnit ovat olleet kasvussa, kuten myös kulutuskysyntä.
sv-se	Under år 2017 har ekonomin ökat kraftigt i Finland, exporten har börjat gå bra och investeringarna samt konsumenternas efterfrågan har ökat.

fi-fi	Vuonna 2017 Suomen bruttokansantuotteen volyymi kasvoi 2,7 % Tilastokeskuksen kansantalouden tilinpidon  mukaan.
sv-se	Under år 2017 ökade Finlands bruttonationalprodukt med 2,7 % enligt Statistikcentralens nationalräkenskaper .

fi-fi	Vuoden viimeisellä neljänneksellä kasvu oli jopa 3,9 % nopeampaa kuin vuotta aiemmin ja euromaiden kärkeä.
sv-se	Under årets sista kvartal var ökningen upp till 3,9 % snabbare än året innan och i toppen bland euroländerna.

fi-fi	 Tilastokeskus. 
sv-se	 Statistikcentralen. 

fi-fi	Suomen virallinen tilasto (SVT) Kansantalouden tilinpito. 
sv-se	Finlands officiella statistik (FOS) Nationalräkenskaper. 

fi-fi	3  Elinkeinoelämän keskusliitto. 
sv-se	3  Finlands Näringsliv. 

fi-fi	Investointiedustelu. 
sv-se	Investointitiedustelu. 

fi-fi	Tammikuu 2018.
sv-se	Januari 2018.

fi-fi	Investointien arvo nousi lähes 19 prosentilla 4,5 mrd. euroon.
sv-se	Investeringarnas värde steg med närmare 19 % till 4,5 md euro.

fi-fi	Suomen teollisuuden investointien suhde jalostusarvoon oli n. 12–13 %, mikä on hieman useimpien Suomen verrokkimaiden tason alapuolella.
sv-se	Finlands industriinvesteringars förhållande till förädlingsvärdet var ca 12–13 % vilket ligger aningen under nivån för de flesta av Finlands kontrolländer.

fi-fi	Teollisuuden kiinteät investoinnit sekä tutkimus- ja tuotekehitysmenot (käyvin hinnoin)
sv-se	Industrins fasta investeringar samt forsknings- och produktutvecklingskostnader (i gängse priser)

fi-fi	*  Arvio
sv-se	* Uppskattning

fi-fi	Lähteet:
sv-se	Källor:

fi-fi	Tilastokeskus ja Elinkeinoelämän keskusliitto (Investointitiedustelu 2017 ja 2018)
sv-se	Statistikcentralen och Finlands näringsliv (Investeringsenkät 2017 och 2018)

fi-fi	Työllisyyskehitys
sv-se	Sysselsättningsutvecklingen

fi-fi	Työllisyyden kasvu vahvistui merkittävästi vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä.
sv-se	Utvecklingen av sysselsättningen stärktes betydligt under det sista kvartalet år 2017.

fi-fi	Vuositasolla 2017 työllisyys kasvoi 25 000 hengellä.
sv-se	På årsnivå ökade sysselsättningen med 25 000 personer år 2017.

fi-fi	Hallituksen työllisyystavoitteet (72 prosentin työllisyysaste) ovat lähellä toteutumista.
sv-se	Regeringens sysselsättningsmål (72 % sysselsättningsgrad) är nära att förverkligas.

fi-fi	Jos talouskasvu jatkuu yhtä vahvana kuin loppuvuonna 2017, työvoiman kysyntä voisi mahdollistaa tavoitteen saavuttamisen edellyttäen, että kohtaanto-ongelmat ja rakennetyöttömyys eivät rajoita kasvua.
sv-se	Om den ekonomiska tillväxten fortsätter lika starkt som under slutet av 2017 kunde efterfrågan på arbetskraft göra det möjligt att uppnå målet, förutsatt att matchningsproblemet och den strukturella arbetslösheten inte begränsar tillväxten.

fi-fi	Hallituskauden alusta työllisyys on kasvanut vuoden 2017 loppuun mennessä n. 70 000 hengellä (Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen kausitasoitetuin luvuin).
sv-se	Från regeringsperiodens början har sysselsättningen ökat med ca 70 000 personer i slutet av år 2017 (Statistikcentralens arbetskraftsundersökning i säsongrensade siffror).

fi-fi	Työllisyysasteen trendi, ennusteseuranta ja hallituksen työllisyystavoite
sv-se	Sysselsättningsgradens trend, prognosuppföljning och regeringens sysselsättningsmål

fi-fi	Tilastokeskus ja valtiovarainministeriö
sv-se	Statistikcentralen och finansministeriet

fi-fi	Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen  mukaan vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä työllisiä oli keskimäärin 2 486 000 henkeä, mikä oli 59 000 enemmän kuin vuotta aiemmin.
sv-se	Enligt Statistikcentralens arbetskraftsundersökning  fanns det under det sista kvartalet år 2017 i genomsnitt 2 486 000 sysselsatta personer vilket var 59 000 fler än året innan.

fi-fi	Työllisten määrä lisääntyi eniten ammatillisen, tieteellisen ja teknisen toiminnan sekä koulutuksen toimialoilla.
sv-se	Antalet sysselsatta ökade mest inom yrkes-, vetenskaps- och teknik- samt pedagogikbranscherna.

fi-fi	Työllisyysaste eli työllisten osuus 15–64-vuotiaista oli vuoden 2017 joulukuussa 69,6 %, kun se vuotta aiemmin oli 68,3 %.
sv-se	Sysselsättningsgraden, dvs. de sysselsattas andel bland 15–64åringar var 69,6 % i december 2017, året innan var det 68,3 %.

fi-fi	Työllisyysasteen trendi oli 70,8 %.
sv-se	Sysselsättningsgradens trend var 70,8 %.

fi-fi	Suomen virallinen tilasto (SVT) Työvoimatutkimus. 
sv-se	Finlands officiella statistik (FOS) Arbetskraftsundersökning. 

fi-fi	https://www.stat.fi/til/tyti/2017/12/tyti_2017_12_2018-01-25_tie_001_fi.html
sv-se	https://www.stat.fi/til/tyti/2017/12/tyti_2017_12_2018-01-25_tie_001_sv.html

fi-fi	Työllisyyden vahvistaminen
sv-se	Stärkandet av sysselsättningen

fi-fi	Työllisyys- ja yrittäjyyspakettien toimin on lisätty työn kannustavuutta ja työllistämisen houkuttelevuutta.
sv-se	Med sysselsättnings- och företagarpaketen har arbetet gjorts mer lönsamt och sysselsättandet mer attraktivt.

fi-fi	Esimerkiksi itsensä työllistäjien työttömyysturvaa on muutettu niin, että työttömillä on mahdollisuus harjoittaa yritystoimintaa neljän kuukauden ajan työttömyysetuutta menettämättä.
sv-se	Exempelvis har egenföretagarnas utkomstskydd för arbetslösa ändrats så att arbetslösa har möjlighet att utöva företagsverksamhet under fyra månader utan att gå miste om arbetslöshetsförmånen.

fi-fi	Työttömien määräaikaishaastatteluissa painopistettä on siirretty puhelinhaastatteluista kasvokkain tehtäviin haastatteluihin.
sv-se	Tyngdpunkten i de periodiska intervjuerna med arbetslösa har förflyttats från telefonintervjuer till intervjuer som sker ansikte mot ansikte.

fi-fi	Työttömyysjaksojen keston pitkittyminen on taittunut vilkastuneen työvoiman kysynnän ja tehostettujen määräaikaishaastattelujen myötä.
sv-se	Förlängningen av arbetslöshetsperioderna har minskat i och med den allt livligare efterfrågan på arbetskraft och intensifierade periodiska intervjuer.

fi-fi	Myös työttömyysturvan aktiivimallin valmistelu eteni kertomusvuonna työllisyystyöryhmän muistiossa  esitetyn mukaisesti ja malli otettiin käyttöön vuoden 2018 alusta.
sv-se	Beredningen av aktiveringsmodellen inom utkomstskyddet för arbetslösa framskred under berättelseåret i enlighet med sysselsättningsarbetsgruppens pm  och modellen togs i bruk i början av 2018.

fi-fi	 Työllisyyden lisääminen ja työttömyyden keston lyhentäminen. 
sv-se	 Öka sysselsättningen och förkorta arbetslöshetens längd. 

fi-fi	Työryhmän muistio.
sv-se	Arbetsgruppens promemoria.

fi-fi	Valtiovarainministeriö.
sv-se	Finansministeriet.

fi-fi	4.10.2016.
sv-se	4.10.2016.

fi-fi	http://vm.fi/artikkeli/-/asset_publisher/10184/tyollisyystyoryhman-raportti-valmistui-valtiosihteeri-hetemaen-tiedotustilaisuus-klo-16
sv-se	http://vm.fi/artikkeli/-/asset_publisher/10184/tyollisyystyoryhman-raportti-valmistui-valtiosihteeri-hetemaen-tiedotustilaisuus-klo-16?_101_INSTANCE_AOvUVthvfE4u_languageId=sv_SE

fi-fi	Kertomusvuonna on valmisteltu työllisyys- ja yrityspalveluja koskevan lainsäädännön uudistamista vastaamaan tilannetta v. 2020 uusien maakuntien aloittaessa toimintansa.
sv-se	Under berättelseåret har förnyelsen av lagstiftningen gällande sysselsättnings- och företagstjänsterna beretts för att motsvara år 2020 då de nya landskapen påbörjar sin verksamhet.

fi-fi	Uudistuksella kootaan yhteen työnhakijoiden, työnantajien ja yritysten palvelut.
sv-se	Genom reformen samlar man ihop tjänsterna för arbetssökande, arbetsgivare och företag.

fi-fi	Uudenmaan alueella kasvupalveluiden järjestämisvastuu osoitetaan muusta maasta poiketen Uudenmaan kasvupalvelukuntayhtymälle.
sv-se	I Nyland riktas organiseringsansvaret för tillväxttjänsterna, i motsats till övriga landet, till samkommunen för tillväxttjänster i Nyland.

fi-fi	Hallituksen esitys annettiin eduskunnalle huhtikuussa 2018 (HE 35/2018 vp).
sv-se	Regeringens proposition överlämnades till riksdagen i april 2018 (RP 35/2018 rd).

fi-fi	Työllisyyden edistämiseen liittyvinä kokeiluina on toteutettu mm. työnvälityksen tulosperusteisia pilotteja, joissa julkinen työnvälitys hankkii työllistymistä edistäviä palveluja yksityisiltä henkilöstöpalveluyrityksiltä.
sv-se	I experimenten i samband med främjandet av sysselsättningen har man bl.a. genomfört resultatbaserade pilotförsök för arbetsförmedlingen där den offentliga arbetsförmedlingen skaffar sysselsättningsfrämjande tjänster från privata bemanningsföretag.

fi-fi	Uudet hankkeet on kohdennettu kasvuyritysten työllisyysohjelmaan, jolla luodaan perustaa tuleville maakunnallisille kasvupalveluille.
sv-se	Nya projekt har riktats till tillväxtföretagens sysselsättningsprogram som skapar grunden för kommande tillväxttjänster i landskapen.

fi-fi	Työperäisen maahanmuuton ja yritysten kasvun edistämiseksi käynnistettiin Talent Boost – Kasvua kansainvälisistä osaajista -toimenpideohjelma, jolla houkutellaan kansainvälisiä osaajia Suomeen.
sv-se	För att främja arbetsrelaterad invandring och företagstillväxt startades åtgärdsprogrammet Talent Boost – Tillväxt genom internationella talanger som ska locka internationella talanger till Finland.

fi-fi	Maahanmuuttajien työllistymisen nopeuttamiseksi käynnistettiin maahanmuuttajien kotoutumisen SIB -hanke, jossa maahanmuuttajien työllistymistä tehostetaan yksityisellä pääomalla.
sv-se	För att främja en snabb sysselsättning av invandrare startades SIB-projektet för integration av invandrare där sysselsättningen av invandrare intensifieras med hjälp av privat kapital.

fi-fi	Tarkoitus on nopeuttaa maahanmuuttajien työllistymistä yhdistämällä yritykset ja työntekijät sekä räätälöimällä kotoutumiskoulutusta työpaikan tarpeiden mukaan.
sv-se	Syftet är att påskynda sysselsättningen av invandrarna genom att sammanföra företag och arbetstagare samt genom att skräddarsy integrationsutbildning enligt arbetsplatsens behov.

fi-fi	Vuoden 2017 loppuun mennessä hankkeen koulutuksiin oli osallistunut 521 henkilöä, joista 140 henkilöä oli työllistynyt.
sv-se	I slutet av 2017 hade 521 personer deltagit i projektets utbildningar och 140 av dessa hade blivit sysselsatta.

fi-fi	Tavoitteena on työllistää 2 500 maahanmuuttajaa kolmen vuoden aikana.
sv-se	Målsättningen är att sysselsätta 2 500 invandrare under tre års tid.

fi-fi	Elinkeinoelämän ja yrittäjyyden edellytysten parantaminen
sv-se	Förbättrade förutsättningar för näringsliv och företagande

fi-fi	Hallituksen yrittämisen edellytyksiä vahvistavan yrittäjyyspaketin toteutusta arvioineessa selvityksessä  paketin toimenpiteet (2015–2017) katsotaan perustelluiksi ja oikeansuuntaisiksi.
sv-se	I utredningen gällande genomförandet av regeringens företagarpaket som främjar företagande  anses paketets åtgärder (2015–2017) vara motiverade och rätt riktade.

fi-fi	Yrittäjyyspolitiikalta kuitenkin peräänkuulutetaan nykyistä selkeämpää tavoitteellisuutta, poikkihallinnollisuutta ja yksittäisten toimenpiteiden kytkentää laajemmin yrittäjyyspolitiikan strategiaan, visioon ja tavoitteisiin.
sv-se	I företagarpolitiken efterlyser man dock en tydligare målinriktning, tväradministrativt samarbete och mer omfattande koppling av enskilda åtgärder med företagarpolitikens strategi, vision och mål.

fi-fi	 Härmälä ym. Y
sv-se	 Härmälä et al. 

fi-fi	rittäjyyden uudet suunnat – selvitys hallituksen toimenpiteistä yrittäjyyden vahvistamiseksi. 
sv-se	Yrittäjyyden uudet suunnat – selvitys hallituksen toimenpiteistä yrittäjyyden vahvistamiseksi. 

fi-fi	Valtioneuvoston tutkimus- ja selvitystoiminnan julkaisuja 75/2017.
sv-se	Statsrådets utrednings- och forskningsverksamhets publikationer 75/2017.

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-287-482-5
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-287-482-5

fi-fi	Yrityspalvelujen toimintaa vahvistettiin uudella Business Finland -toimintamallilla.
sv-se	Företagstjänsternas verksamhet stärktes genom den nya verksamhetsmodellen Business Finland.

fi-fi	Vuoden 2018 alusta Innovaatiorahoituskeskus Tekes muuttui Innovaatiorahoituskeskus Business Finlandiksi ja Finpro Oy Business Finland Oy:ksi.
sv-se	Från början av 2018 blev Innovationsfinansieringsverket Tekes Innovationsfinansieringsverket Business Finland och Finpro Oy Business Finland Ab.

fi-fi	Uudistuksen myötä yritykset saavat yhdestä pisteestä kaikki palvelut liittyen innovaatiorahoitukseen, kansainvälistymiseen, kansainvälisiin investointeihin ja matkailun (Visit Finland) edistämiseen.
sv-se	I och med reformen får företag alla tjänster gällande främjande av innovationsfinansiering, internationalisering, internationella investeringar och turism (Visit Finland) från ett ställe.

fi-fi	Uudistus yksinkertaistaa yrityspalvelujärjestelmää ja kohdentaa henkilöresursseja enemmän asiakastyöhön ja ulkomaan toimintoihin.
sv-se	Reformen förenklar systemet för företagstjänster och riktar de mänskliga resurserna mer på kundarbetet och den internationella verksamheten.

fi-fi	Osana yrittäjyyspakettia käynnistettiin valmennuspalvelu Yrittäjästä työnantajaksi, jolla kehitetään ensisijaisesti ensimmäistä työntekijäänsä palkkaavien yksinyrittäjien työnantajataitoja ja rekrytointiosaamista.
sv-se	Som en del av företagarpaketet startades coachingtjänsten Från företagare till arbetsgivare vars mål är att utveckla arbetsgivarfärdigheterna och rekryteringskompetensen i första hand hos ensamföretagare som anställer sin första arbetstagare.

fi-fi	Kertomusvuonna perustettiin Suomen teollisuussijoitus Oy:n hallinnoima 150 milj. euron kasvurahastojen rahasto III (KRR III), joka tekee sijoituksia kotimaisiin alku- ja kasvuvaiheen pääomasijoitusrahastoihin.
sv-se	Under berättelseåret grundades Fonden för tillväxtfonder III på 150 mn euro som administreras av Finlands Industriinvestering Ab. Fonden investerar i inhemska kapitalinvesteringsfonder som befinner sig i initial- och tillväxtskedet.

fi-fi	Lisäksi YEL-yrittäjän sairauspäivärahan omavastuuaikaa lyhennettiin kolmesta yhteen päivään ja annettiin hallituksen esitys (HE 129/2017 vp, L 121/2018) eduskunnalle ulkomaalaisten startup -yrittäjien oleskeluluvasta.
sv-se	Dessutom förkortades självrisktiden för FöPL-företagarens sjukdagpenning från tre till en dag och så överlämnades regeringens proposition (RP 129/2017 rd, L 121/2018) till riksdagen gällande uppehållstillstånd för utländska startup-företagare.

fi-fi	Innovaatioseteli on myönnetty n. 1 600 yritykselle.
sv-se	Innovationssedeln har beviljats till ca 1 600 företag.

fi-fi	Kokemukset innovaatiosetelistä ovat olleet laajasti positiivisia.
sv-se	Erfarenheterna av innovationssedeln har varit positiva.

fi-fi	Seteliä ovat käyttäneet pääasiassa pienet ja nuoret yritykset.
sv-se	Det är huvudsakligen små och unga företag som har använt sedlarna.

fi-fi	Setelihankkeet ovat kannustaneet yrityksiä käyttämään omia varojaan kehittämistoimintaan.
sv-se	Sedelprojekten har uppmuntrat företag att använda eget kapital till utvecklingsverksamheten.

fi-fi	Yleisimpiä kohteita ovat olleet tuote- ja palvelukehitys sekä immateriaalioikeus- ja patenttiselvitykset.
sv-se	De vanligaste ändamålen har varit utveckling av produkter och tjänster samt immaterialrätts- och patentutredningar.

fi-fi	Joka kymmenennessä hankkeessa kehityskohteena on ollut liiketoiminnan digitalisointi.
sv-se	I var tionde projekt har utvecklingsändamålet varit digitalisering av verksamheten.

fi-fi	Tekoälyohjelma
sv-se	Program för artificiell intelligens

fi-fi	Hallituksen kevään 2017 puolivälitarkastelun uutena avauksena valmisteltiin ehdotus Suomen tekoälyohjelmaksi.
sv-se	Som en ny öppning vid regeringens halvtidsöversyn våren 2017 bereddes förslaget till Finlands program för artificiell intelligens (AI).

fi-fi	Tavoitteeksi ohjelmalle annettiin nostaa tekoäly  ja robotiikka suomalaisyritysten menestystekijäksi ja Suomi maailman parhaaksi tekoälyn soveltajaksi.
sv-se	Syftet med programmet är att öka den artificiella intelligensen (AI)  och robotiken för att uppnå framgång i finländska företag och för att göra Finland till världens bästa tillämpare av AI.

fi-fi	Ohjausryhmä julkaisi lokakuussa 2017 väliraportin  yhdessä Digitaalisen alustatalouden tiekartasto -raportin  kanssa.
sv-se	I oktober 2017 publicerade styrgruppen en interimsrapport  tillsammans med rapporten Digitaalisen alustatalouden tiekartasto (Den digitala plattformsekonomins vägkarta) .

fi-fi	Väliraportissa tehtiin suosituksia liittyen yritysten kilpailukyvyn kasvattamiseen, datan hyödyntämiseen, tekoälyn käyttöönoton nopeuttamiseen, osaamiseen, rahoitukseen ja investointeihin, julkisiin palveluihin, uudenlaisiin yhteistyömalleihin sekä vaikuttamiseen kansainvälisellä ja EU-tasolla.
sv-se	I interimsrapporten gavs rekommendationer för att öka företagens konkurrenskraft, utnyttja data, påskynda ibruktagningen av AI, kompetensen, finansieringen och investeringarna, offentliga tjänster, nya samarbetsmodeller samt påverka på internationell och EUnivå.

fi-fi	Raporttia ja erityisesti sen suosituksia voidaan pitää sekä ehdotuksena tekoälyohjelmaksi että työryhmän hallituskauden loppuun jatkuvan työn ohjelmana, josta raportoidaan loppuraportissa v. 2019.
sv-se	Rapporten och speciellt dess rekommendationer kan ses som både förslag till ett AI-program och som arbetsgruppens kontinuerliga arbetsprogram fram till slutet av regeringsperioden, vilket man rapporterar om i slutrapporten år 2019.

fi-fi	 Selvityksessä tekoäly tarkoittaa laitteita, ohjelmistoja ja järjestelmiä, jotka kykenevät oppimaan ja tekemään päätöksiä lähes samalla tavalla kuin ihmiset.
sv-se	 I utredningen innebär AI enheter, program och system som klarar av att lära sig och fatta beslut på nästan samma sätt som människor.

fi-fi	Tekoälyn avulla koneet, laitteet, ohjelmat, järjestelmät ja palvelut voivat toimia tehtävän ja tilanteen mukaisesti järkevällä tavalla.
sv-se	Med hjälp av AI kan maskiner, enheter, program, system och tjänster fungera i enlighet med uppgifter och situationer på ett förnuftigt sätt.

fi-fi	 Suomen tekoälyaika – Suomi tekoälyn soveltamisen kärkimaaksi:
sv-se	 Suomen tekoälyaika – Suomi tekoälyn soveltamisen kärkimaaksi:

fi-fi	 Tavoite ja toimenpidesuositukset. 
sv-se	 Tavoite ja toimenpidesuositukset. 

fi-fi	Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja 41/2017.
sv-se	Arbets- och näringsministeriets publikationer 41/2017.

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-327-248-4
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-327-248-4

fi-fi	 Viitanen ym. D
sv-se	 Viitanen et al. 

fi-fi	igitaalisen alustatalouden tiekartasto. 
sv-se	Digitaalisen alustatalouden tiekartasto. 

fi-fi	23.10.2017.
sv-se	23.10.2017.

fi-fi	http://www.businessfinland.fi/globalassets/julkaisut/alustatalouden_tiekartasto_web_x.pdf
sv-se	http://www.businessfinland.fi/globalassets/julkaisut/alustatalouden_tiekartasto_web_x.pdf

fi-fi	Asuntopolitiikka
sv-se	Bostadspolitiken

fi-fi	Hallituksen asuntopolitiikan tavoitteena on lisätä asuntorakentamista ja vastata aikaisempaa paremmin erityyppiseen asuntokysyntään.
sv-se	Målet med regeringens bostadspolitik är att öka bostadsbyggandet och bättre än tidigare svara mot olika former av bostadsefterfrågan.

fi-fi	Asuntotuotanto on noussut v. 2017 ennätystasolle.
sv-se	Bostadsproduktionen har ökat till rekordnivå år 2017.

fi-fi	Tuotannossa on painottunut erityisesti kerrostalotuotanto ja se on kohdistunut ennen kaikkea suurille kaupunkiseuduille.
sv-se	Inom produktionen har särskild vikt lagts vid produktionen av höghus och framförallt riktats till stora stadsområden.

fi-fi	Asuntotuotanto vuosina 2012–2017, asuntoja (aloitukset)
sv-se	Bostadsproduktionen 2012–2017, bostäder (påbörjade)

fi-fi	Koko maan asuntotuotanto
sv-se	Hela landets bostadsproduktion

fi-fi	josta valtion tukemia
sv-se	av vilken statssubventionerade

fi-fi	josta Helsingin seutu**
sv-se	av vilken Helsingforsregionen**

fi-fi	* Vuoden 2017 luvut ovat ennakkotietoja
sv-se	* Siffrorna för år 2017 är förhandsinformation

fi-fi	** Maankäytön, liikenteen ja asumisen (MAL) -sopimusalueen 14 kuntaa
sv-se	** Markanvändnings-, boende- och trafik- (MBT)-avtalsområdets 14 kommuner

fi-fi	Maan suurimmilla kasvuseuduilla (Helsingin, Tampereen, Turun ja Oulun seudut) toteutetaan kuntien ja valtion välisiä maankäytön, asumisen ja liikenteen (MAL) sopimuksia vuosille 2016–2019.
sv-se	I landets största tillväxtregioner (Helsingfors, Tammerfors, Åbo och Uleåborg) genomförs markanvändnings-, boende- och trafik- (MBT)-avtalen mellan regionerna och staten för åren 2016–2019.

fi-fi	MAL-sopimusten tavoitteena on seutujen tonttitarjonnan lisääminen ja asuntotuotannon edellytysten parantaminen.
sv-se	Målet med MBT-avtalen är att öka regionernas tomtutbud och förbättra bostadsproduktionens förutsättningar.

fi-fi	Lisäksi tavoitteena on yhdyskuntarakenteen ja liikennejärjestelmän yhteensovittaminen siten, että luodaan edellytyksiä liikenteeseen kohdistettujen ja joukkoliikennettä tukevien investointien täysimääräiselle hyödyntämiselle.
sv-se	Dessutom är målet att förena samhällsstrukturen och trafiksystemet genom att skapa förutsättningar för att fullt utnyttja investeringar som riktas mot trafiken och som stöder kollektivtrafiken.

fi-fi	Sopimusten osana valtio osallistuu myös kaupunkiseuduille rakennettavien suurten raidehankkeiden rahoitukseen (pääkaupunkiseudun Raidejokeri ja Tampereen raitiotie).
sv-se	Som en del av avtalen deltar staten även i finansieringen av de stora spårvägsprojekten som byggs i stadsregionerna (Spårjokern i huvudstadsregionen och spårvägen i Tammerfors).

fi-fi	Valtion asuntotuotannon tuen painopisteenä on ollut erityisesti Helsingin seutu, jonka asuntomarkkinat muodostavat koko maan tasolla haastavimman kokonaisuuden.
sv-se	Staten har särskilt riktat stödet för bostadsproduktionen på Helsingforsregionen vars bostadsmarknad är den mest utmanande i hela landet.

fi-fi	Vuoden 2017 loppuun mennessä MAL-seurannan ennakkotietojen mukaan Helsingin seudulla on aloitettu sopimuskauden aikana yht. n. 33 000 asunnon rakentaminen.
sv-se	I slutet av 2017 har man enligt MBT-uppföljningens förhandsuppgifter inlett byggandet av sammanlagt ca 33 000 bostäder i Helsingforsregionen under avtalsperioden.

fi-fi	Vastaavasti seudulle on valmistunut yht. n. 27 500 uutta asuntoa.
sv-se	På samma sätt har sammanlagt ca 27 500 bostäder färdigställts i regionen.

fi-fi	Näistä asunnoista n. 7 100 on valtion korkotukemia vuokra- ja asumisoikeusasuntoja.
sv-se	Av dessa bostäder är ca 7 100 hyres- och bostadsrättsbostäder som stöds med statens räntestöd.

fi-fi	Koko sopimuskauden asuntotuotantotavoite Helsingin seudulla on yht. 60 000 asuntoa.
sv-se	Målsättningen för bostadsproduktionen i Helsingforsregionen under hela avtalsperioden är sammanlagt 60 000 bostäder.

fi-fi	Kaavoituksen osalta sopimuskauden puoliväliin mennessä yli puolet Helsingin seudun MAL-sopimuksen mukaisesta asuntotuotannon asemakaavoituksen kerrosalasta (yht. 6,2 milj. kerrosala-m2) on toteutunut.
sv-se	Gällande planläggningen hade över hälften av den MBT-avtalsenliga våningsarealen för bostadsproduktionen i stadsplanen (sammanlagt 6,2 mn våningsm2) i Helsingforsregionen genomförts i mitten av avtalsperioden.

fi-fi	Tämä parantaa osaltaan seudun asuntotuotannon edellytyksiä myös pidemmällä aikavälillä.
sv-se	Detta förbättrar å sin sida förutsättningarna för regionens bostadsproduktion även på längre sikt.

fi-fi	Myös muiden MAL-sopimusten asuntotuotantotavoitteet ovat toteutuneet hyvin.
sv-se	De övriga MBT-avtalens målsättningar för bostadsproduktionen har också genomförts väl.

fi-fi	Asuntoja on rakennettu tavoitteiden mukainen määrä ja tuotannon painopiste on ollut liikenteellisesti hyvin saavutettavilla alueilla.
sv-se	Bostäder har byggts i enlighet med målsättningarna och tyngdpunkten för produktionen har varit trafikmässigt lättillgängliga områden.

fi-fi	Valtion tukemia asuntoja aloitettiin v. 2017 yht. n. 8 560, mikä on n. 660 asuntoa enemmän kuin edellisenä vuonna.
sv-se	År 2017 påbörjades sammanlagt ca 8 560 statssubventionerade bostäder vilket är ca 660 fler bostäder än året innan.

fi-fi	Tuotannosta n. 90 % oli korkotuettua tuotantoa.
sv-se	Av produktionen var ca 90 % räntestödd produktion.

fi-fi	Pitkällä korkotukimallilla tuettujen normaalien vuokra-asuntojen määrä kasvoi selvästi edellisvuoteen verrattuna, lisäystä oli 690 asuntoa.
sv-se	Antalet normala hyresbostäder som subventionerats enligt den långa räntestödsmodellen ökade klart i jämförelse med året innan, ökningen var 690 bostäder.

fi-fi	Tuotanto painottui muun asuntotuotannon tavoin kasvukeskuksiin (85 %).
sv-se	Precis som den övriga bostadsproduktionen låg tyngdpunkten på tillväxtcentrum (85 %).

fi-fi	Helsingin seudun MAL-kuntien osuus tuotannosta oli noin puolet koko tuetusta tuotannosta.
sv-se	I Helsingforsregionen var MBT-kommunernas andel av produktionen cirka hälften av hela den subventionerade produktionen.

fi-fi	2.3  Osaaminen ja koulutus
sv-se	2.3  Kompetens och utbildning

fi-fi	Osaamisen ja koulutuksen painopistealueella uudistetaan suomalaista koulutusta peruskoulusta korkeakouluun sekä tiivistetään koulutuksen ja työelämän välistä vuorovaikutusta.
sv-se	På det prioriterade området för kompetens och utbildning reformeras utbildningen i Finland från grundskola till högskola och växelverkan mellan utbildning och arbetsliv intensifieras.

fi-fi	Toimilla nostetaan osaamisen tasoa, vähennetään syrjäytyneiden nuorten määrää, lisätään tutkimuksen ja innovaatiotoiminnan vaikuttavuutta sekä luodaan uutta koulutusvientiä.
sv-se	De här insatserna höjer kompetensnivån, minskar antalet marginaliserade unga, ökar effekterna av forskning och innovationsverksamhet samt skapar ny utbildningsexport.

fi-fi	Seuraavassa kuviossa on esitetty osaamisen ja koulutuksen painopisteen kärkihankkeiden keskeisten etappien saavuttaminen v. 2017.
sv-se	I följande figur presenteras prioriteringarna för kompetens och utbildning för att uppnå spetsprojektens centrala etapper år 2017.

fi-fi	Osaaminen ja koulutus -painopisteen keskeisimmät etapit 2017
sv-se	De viktigaste etapperna inom prioriteringen för Kompetens och utbildning år 2017

fi-fi	Koulutusjärjestelmän uudistukset
sv-se	Utbildningssystemets reformer

fi-fi	Hallituskauden aikana on toteutettu neljää koulutusjärjestelmän uudistusta, jotka kohdistuvat peruskouluun, lukioon, ammatilliseen koulutukseen sekä yliopistoihin ja ammattikorkeakouluihin.
sv-se	Under regeringsperioden har fyra reformer av utbildningssystemet genomförts, dessa riktar sig till grundskolan, gymnasiet, yrkesinriktade utbildningen samt universiteten och yrkeshögskolorna.

fi-fi	Lukiouudistuksesta päätettiin hallituksen puolivälitarkastelun yhteydessä keväällä 2017.
sv-se	Beslut om gymnasiereformen fattades i samband med regeringens halvtidsöversyn våren 2017.

fi-fi	Väestön (yli 15-vuotiaat) koulutusrakenne 2000–2016
sv-se	Befolkningens (den 15 år fyllda) utbildningsstruktur 2000–2016

fi-fi	Lähde:
sv-se	 Källa:

fi-fi	Tilastokeskus
sv-se	Statistikcentralen

fi-fi	Osana peruskoulu-uudistusta otettiin käyttöön uudet opetussuunnitelmat jo syksyllä 2016.
sv-se	Som en del av grundskolereformen togs nya läroplaner i bruk redan hösten 2016.

fi-fi	Samalla käynnistettiin Uusi peruskoulu -ohjelma, joka edistää digitalisaatiota, opettajien osaamisen kehittämistä ja uusien opetussuunnitelmien käyttöönottoa.
sv-se	Samtidigt startades programmet Den nya grundskolan som främjar digitaliseringen, utvecklingen av lärarnas kompetens och ibruktagandet av den nya läroplanen.

fi-fi	Peruskoulufoorumin laatimat yhteiset tavoitteet ja toimet tasa-arvoiselle peruskoululle julkaistiin helmikuussa 2018.
sv-se	De gemensamma målsättningarna och åtgärderna för en jämlik grundskola som grundskoleforumet utarbetat publicerades i februari 2018.

fi-fi	Kertomusvuonna käynnistettiin opettajankoulutuksen kehittämisohjelman toimeenpano ja valtakunnalliseen opettajien vertaistukeen perustuva tutoropettajatoiminta.
sv-se	Under berättelseåret inleddes verkställandet av utvecklingsprogrammet för lärarutbildningen samt tutorlärarverksamheten som baserar sig på en riksomfattande stödgrupp för lärare.

fi-fi	Liikkuva koulu -toimintaa on laajennettu.
sv-se	Skolan i rörelse-verksamheten har utvidgats.

fi-fi	Toiminnan varhaisvuosiin kohdistuvassa Ilo kasvaa liikkuen -toiminnassa oli mukana n. puolet Suomen varhaiskasvatuksesta (n. 1 600 varhaiskasvatusyksikköä 150 kunnasta).
sv-se	I Glädje i rörelse-verksamheten som riktar sig till den småbarnspedagogiska verksamheten deltog ca hälften av Finlands småbarnspedagogiska verksamhet (ca 1 600 småbarnspedagogiska enheter i 150 kommuner).

fi-fi	Perusasteen toiminnassa oli v. 2017 mukana n. 90 % Suomen oppilaista ja kunnista sekä toisen asteen kokeilutoiminnassa n. 100 oppilaitosta (50 kokeiluhanketta).
sv-se	I verksamheten på grundskolenivå deltog år 2017 ca 90 % av Finlands elever och kommuner samt i andra stadiets försöksverksamhet ca 100 läroanstalter (50 försöksprojekt).

fi-fi	Näissä määrällisissä tavoitteissa onnistuttiin erinomaisesti, mutta suositusten mukaiseen liikkumisen määrään on vielä matkaa kaikissa ikäryhmissä.
sv-se	Vi lyckades utmärkt med de kvantitativa målsättningarna men vi har fortfarande en bit kvar gällande den rekommenderade rörelsemängden i alla åldersgrupper.

fi-fi	Kertomusvuonna valmisteltiin hallituksen esitys toisen kotimaisen kielen kokeilusta perusopetuksessa.
sv-se	Under berättelseåret bereddes regeringens proposition gällande ett försök om det andra inhemska språket i den grundläggande utbildningen.

fi-fi	Vuoden 2018 alussa voimaan tulleella lailla (L 1134/2017) mahdollistetaan 2 200 koululaisen kielikokeilu, johon osallistuvien perusopetuksen oppimäärään ei kuuluisi toisen kotimaisen kielen oppimäärää.
sv-se	Lagen som trädde i kraft i början av år 2018 (1134/2017) möjliggör ett språkförsök med 2 200 skolelever där lärokursen i det andra inhemska språket inte skulle ingå i den grundläggande utbildningens lärokurs för de deltagande eleverna.

fi-fi	Kokeilulupa myönnettiin hakemuksesta maaliskuussa 2018 viidelle koulutuksen järjestäjälle (kahdeksan koulua).
sv-se	Försökstillstånd beviljades efter ansökan i mars 2018 åt fem utbildningsanordnare (åtta skolor).

fi-fi	Kielikokeiluun voi osallistua yht. 452 oppilasta.
sv-se	I språkförsöket kan sammanlagt 452 elever delta.

fi-fi	Yleisin tarjottava kieli on venäjä, mutta valittavaksi tarjotaan myös espanjaa, ranskaa ja saksaa.
sv-se	Det vanligaste språket som erbjuds är ryska men man kan även välja spanska, franska och tyska.

fi-fi	Ammatillista koulutusta koskeva toimintalainsäädäntö ja ammatillisen koulutuksen uusi rahoitusjärjestelmä tulivat voimaan vuoden 2018 alusta (L 531/2017–535/2017).
sv-se	Verksamhetslagstiftningen gällande yrkesutbildningen och yrkesutbildningens nya finansieringssystem trädde i kraft i början av 2018 (L 531/2017–535/2017).

fi-fi	Ammatilliseen peruskoulutukseen kohdistettiin v. 2017 hallitusohjelman mukainen 190 milj. euron säästö.
sv-se	Enligt regeringsprogrammet 2017 riktades sparåtgärder på 190 mn euro till den yrkesinriktade grundutbildningen.

fi-fi	Koulutuksen järjestäjät sopeuttivat toimintaansa pääosin opiskelijakohtaisia kustannuksia alentamalla.
sv-se	Utbildningsanordnarna anpassade sin verksamhet huvudsakligen genom att sänka kostnaderna per studerande.

fi-fi	Säästö vaikutti koko maan tasolla ennakoitua vähemmän nuorille kohdennettuun koulutustarjontaan, joskin koulutuksen saatavuudessa oli alueellisesti suurta vaihtelua.
sv-se	På nationell nivå inverkade sparåtgärderna mindre än väntat på utbildningsutbudet riktat till unga, även om det fanns en stor regional variation på tillgången till utbildning.

fi-fi	Kertomusvuonna myönnettiin uudet järjestämisluvat 149 koulutuksen järjestäjälle, joista kolme on uusia toimijoita.
sv-se	Under berättelseåret beviljades nya tillstånd att ordna utbildning för 149 utbildningsanordnare varav tre är nya aktörer.

fi-fi	Lisäksi 17 koulutuksen järjestäjän toiminta jatkuu siirtymäkauden ajan.
sv-se	Dessutom fortsätter verksamheten för 17 utbildningsanordnare under övergångsperioden.

fi-fi	Yhtään lupaa ei peruutettu muuten kuin järjestäjän hakemuksesta järjestäjien kesken tapahtuvien fuusioiden johdosta.
sv-se	Inget tillstånd drogs in förutom på ansökan av en anordnare på grund av en fusion mellan anordnare.

fi-fi	Uusien järjestämisluvat eivät aiheuta merkittäviä muutoksia koulutuksen järjestäjien tarjontaan.
sv-se	De nya tillstånden att ordna utbildning medför inga betydande förändringar i utbudet av utbildningsanordnare.

fi-fi	Kertomusvuonna valtio pääomitti yliopistoja 150 milj. euron vastinrahoituksella suhteessa niiden keräämiin yksityisiin rahalahjoituksiin.
sv-se	Under berättelseåret kapitaliserade staten universiteten med en medfinansiering på 150 mn euro i förhållande till de privata medel de samlat in.

fi-fi	Vastinrahoitus on kannustanut yliopistoja kehittämään varainhankintaansa, josta on muodostunut ammattimaisesti toteutettu osa yliopistojen jatkuvaa toimintaa.
sv-se	Medfinansieringen har uppmuntrat universiteten att utveckla sin medelinsamling som har blivit en professionellt genomförd del av universitetens kontinuerliga verksamhet.

fi-fi	Jatkuva varainkeräys vahvistaa yliopistojen taloutta ja itsenäisiä toimintamahdollisuuksia pitkällä aikavälillä.
sv-se	En kontinuerlig medelinsamling stärker universitetens ekonomi och självständiga verksamhetsmöjligheter på lång sikt.

fi-fi	Lisäksi osana yliopistojen perusrahoitusta tuettiin yliopistojen uudistumista n. 190 milj. euron strategiarahoituksella.
sv-se	Som en del av universitetens grundfinansiering fick universiteten ca 190 mn euro i strategifinansiering för reforminsatser.

fi-fi	Kertomusvuonna käynnistyi lukiouudistus, jonka tavoitteena on lisätä lukiokoulutuksen vetovoimaa yleissivistävänä jatko-opintokelpoisuuden ja -kykyisyyden tuottavana koulutusmuotona.
sv-se	Under berättelseåret startades en gymnasiereform vars mål är att öka gymnasieutbildningens dragningskraft som en allmänbildande utbildningsform som ger behörighet och kompetens för fortsatta studier.

fi-fi	Hallituksen esitys uudeksi lukiolaiksi annettiin eduskunnalle huhtikuussa 2018 (HE 41/2018 vp).
sv-se	Regeringens proposition till ny gymnasielag  överlämnades till riksdagen i april 2018 (RP 41/2018 rd).

fi-fi	Työelämään siirtymisen nopeuttaminen
sv-se	Snabbare övergång till arbetsliv

fi-fi	Kertomusvuoden keskeinen toimenpide työelämään siirtymisen nopeuttamiseksi oli yliopistojen ja korkeakoulujen opiskelijavalintojen uudistaminen.
sv-se	Berättelseårets centrala åtgärd för att påskynda övergången till arbetslivet var reformen av universitetens och högskolornas studerandeurval.

fi-fi	Uudistuksesta julkaistiin elokuussa 2017 yliopistojen ja korkeakoulujen kanssa vuoteen 2020 ulottuva toimenpideohjelma .
sv-se	I augusti 2017 offentliggjordes med universiteten och högskolorna ett åtgärdsprogram  för reformen som sträcker sig till år 2020.

fi-fi	Tarkoituksena on, että jatkossa suurempi osa opiskelijoista valitaan ylioppilaskokeen perusteella jatko-opintoihin.
sv-se	Syftet är att i fortsättningen anta en större andel studerande till fortsatta studier på basis av studentexamen.

fi-fi	Lisäksi valintakokeisiin lukuaikaa lyhennetään julkistamalla valintakoekirjat lähempänä kokeita, mikä tasa-arvoistaa oppilaiden mahdollisuuksia.
sv-se	Dessutom förkortas lästiden till urvalsproven genom att offentliggöra böckerna till urvalsprovet närmare provet vilket gör möjligheterna mer jämlika för studerande.

fi-fi	Jatko-opintopaikkoihin hakua joustavoitetaan ympärivuotiseksi ja ylioppilaskokeita voi uusia rajattomasti.
sv-se	Ansökan till fortsatta studieplatser blir mer flexibel och sker året runt och studentskrivningarna kan tas om hur många gånger som helst.

fi-fi	Toimenpiteiden uskotaan vaikuttavan merkittävästi opiskelijoiden nopeampaan siirtymiseen opintojen pariin.
sv-se	Åtgärderna anses få en betydande inverkan på en snabbare övergång till studier.

fi-fi	 Valmiina valintoihin II.
sv-se	 Valmiina valintoihin II.

fi-fi	 Ammatillisesta koulutuksesta korkeakouluun. 
sv-se	 Ammatillisesta koulutuksesta korkeakouluun. 

fi-fi	Opetus- ja kulttuuriministeriön julkaisuja 2017:25.
sv-se	Undervisnings- och kulturministeriets publikationer 2017:25.

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-263-477-1
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-263-477-1

fi-fi	Taiteen ja kulttuurin saavutettavuuden parantaminen
sv-se	Förbättra tillgången till konst och kultur

fi-fi	Taiteen ja kulttuurin ammattilaisten ohjaamia harrastustunteja on perustettu koulupäivän yhteyteen peruskoulun vuosiluokkien 1–10 oppilaille.
sv-se	Hobbytimmar som leds av konst- och kulturlärare har grundats i samband med skoldagen för elever i årsklasserna 1–10.

fi-fi	Taiteen perusopetuksen kautta on tuotu harrastustunteja myös varhaiskasvatusikäisille lapsille hoitopäivän aikana.
sv-se	Via den grundläggande konstundervisningen har hobbytimmar även introducerats för barn under skolåldern under tiden de är i dagvård.

fi-fi	Harrastustunteihin on osallistunut tähän mennessä n. 60 000 lasta ja nuorta.
sv-se	Hittills har ca 60 000 barn och ungdomar deltagit i hobbytimmarna.

fi-fi	Joka viides näistä lapsista on saanut uuden harrastuksen.
sv-se	Var femte av dessa barn har fått en ny hobby.

fi-fi	Korkeakoulujen ja elinkeinoelämän yhteistyö
sv-se	Samarbete mellan högskolor och näringsliv

fi-fi	Hallituksen tavoitteena on hyödyntää tieteen ja tutkimuksen resursseja tehokkaasti ja kasvattaa Suomen koulutusvientiä voimakkaasti.
sv-se	Regeringens målsättning är att effektivt utnyttja vetenskaps- och forskningsresurser och öka Finlands utbildningsexport kraftigt.

fi-fi	Erityisiä innovaatiotoiminnan painopisteitä ovat olleet terveysalan tutkimus- ja innovaatiotoiminnan kasvustrategian tiekartan 2016–2018  toimeenpano, liikennealan kansallinen kasvuohjelma  sekä digitaalisen alustatalouden tiekartasto.
sv-se	Särskilda prioriteringar för innovationsverksamheten har varit genomförandet av tillväxtstrategins vägkarta 2016–2018  gällande hälsovårdsbranschens forsknings- och innovationsverksamhet, trafikbranschens nationella tillväxtprogram  samt den digitala plattformsekonomins vägkarta.

fi-fi	 Yhteistyötä ja työnjakoa:
sv-se	 Yhteistyötä ja työnjakoa:

fi-fi	 Terveysalan tutkimus- ja innovaatiotoiminnan kasvustrategia:
sv-se	 Terveysalan tutkimus- ja innovaatiotoiminnan kasvustrategia:

fi-fi	 Tiekartta 2016–2018. 
sv-se	 Tiekartta 2016–2018. 

fi-fi	TEM oppaat ja muut julkaisut 7/2016.
sv-se	ANM broschyrer och övriga publikationer 7/2016.

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-327-143-2
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-327-143-2

fi-fi	 Lintilä ym. L
sv-se	 Lintilä et al. 

fi-fi	iikennealan kansallinen kasvuohjelma 2018–2022. 
sv-se	Liikennealan kansallinen kasvuohjelma 2018–2022. 

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-327-288-0
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-327-288-0

fi-fi	OECD julkisti kesäkuussa 2017 arvion Suomen innovaatiopolitiikasta , jossa Suomea kehotetaan mm. tehostamaan tutkimus- ja innovaatiopolitiikan ohjausta ja vaikuttavuutta.
sv-se	I juni 2017 offentliggjorde OECD en utvärdering av Finlands innovationspolitik  där

fi-fi	Elinkeinoelämän kannalta olennaisen tutkimuksen rahoitusta on lisättävä.
sv-se	Med tanke på näringslivet måste finansieringen för väsentlig forskning ökas.

fi-fi	Korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja yritysten välistä vuorovaikutusta on tiivistettävä.
sv-se	Växelverkan mellan högskolor, forskningsinstitut och företag måste intensifieras.

fi-fi	Lisäksi suositetaan uusien yksityisen ja julkisen sektorin strategisten kumppanuuksien kehittämistä sekä Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy:n rahoituksen lisäämistä.
sv-se	Samtidigt rekommenderas det att nya strategiska partnerskap utvecklas med den privata och offentliga sektorn samt att finansieringen för Teknologiska forskningscentralen VTT ökas.

fi-fi	Tutkimuksen ja innovaatiotoiminnan kansainvälistymiseen on panostettava aiempaa voimakkaammin.
sv-se	Allt större insatser måste göras gällande internationaliseringen av forskningen och innovationsverksamheten.

fi-fi	 Hutschenreiter ym. S
sv-se	 Hutschenreiter et al. 

fi-fi	uomen innovaatiopolitiikan OECD-arviointi 2017. 
sv-se	Suomen innovaatiopolitiikan OECD-arviointi 2017. 

fi-fi	Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja.
sv-se	Arbets- och näringsministeriets publikationer.

fi-fi	Yritykset.
sv-se	Företag.

fi-fi	Lukuvuosimaksujen periminen EU-/ETA-alueen ulkopuolelta tulevilta korkeakoulujen tutkinto-opiskelijoilta tuli korkeakouluille velvoittavaksi elokuussa 2017, minkä seurauksena opiskelijamäärät ovat vähentyneet.14 Ammattikorkeakouluissa keväällä 2017 EU- ja ETA-maiden ulkopuolelta tulevien hakijoiden määrä putosi edelleen jonkin verran (kevät 2017: n. 6 500 hakijaa, kevät 2016:
sv-se	Sedan högskolorna i augusti 2017 blev skyldiga att indriva läsårsavgifter av högskolornas examensstuderande som kom utanför EU/EES-området har antalet studerande minskat.14 Yrkeshögskolornas antal sökande från länder utanför EU och EES minskade ytterligare en aning våren 2017 (våren 2017: ca 6 500 sökande, våren 2016:

fi-fi	7 000 hakijaa).
sv-se	7 000 sökande).

fi-fi	Yliopistojen osalta arvioidaan, että EU-/ETA-alueen ulkopuolelta tulevien hakijoiden määrä näyttäisi vähentyneen vähintään samassa suuruusluokassa kuin ammattikorkeakouluissakin.
sv-se	För universitetens del uppskattas det att antalet sökande som kommer utanför EU/EES-området har minskat i åtminstone samma utsträckning som i yrkeshögskolorna.

fi-fi	NEET-nuorten määrän vähentäminen
sv-se	Minska antalet NEET-ungdomar

fi-fi	Hallitus nosti puolivälitarkastelussaan työn ja koulutuksen ulkopuolella olevien (NEET) nuorten määrän vähentämisen yhdeksi painopisteeksi.
sv-se	I sin halvtidsöversyn lyfte regeringen fram minskningen av antalet ungdomarna som står utanför arbete och utbildning som ett prioriteringsområde.

fi-fi	Tilastojen mukaan erityisesti nuorten miesten osalta tilanne on parantunut viimeisen kahden vuoden aikana, joskin tilanne on edelleen huolestuttava.
sv-se	Enligt statistiken har situationen för särskilt de unga männen förbättrats under de senaste två åren, även om situationen fortfarande är oroväckande.

fi-fi	Tilanteen parantamiseksi on käynnistetty toimintaohjelma, joka sisältää mm. varhaiskasvatukseen sekä koulutus- ja harrastustakuuseen liittyviä toimia.
sv-se	För att förbättra situationen har ett åtgärdsprogram startats som innefattar åtgärder bl.a. gällande småbarnsfostran samt utbildnings- och hobbygarantin.

fi-fi	Työn ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret (NEET) 2008–2017
sv-se	Ungdomar utan arbete och utbildning (NEET) 2008–2017

fi-fi	Ohjaamo-toiminta tukee erityisesti erilaisissa nivelvaiheissa olevia nuoria ja edistää koulutukseen ja työelämään kiinnittymistä.
sv-se	Navigatorn-verksamheten stöder speciellt unga som befinner sig i olika övergångsskeden och främjar intresset för utbildning och arbetslivet.

fi-fi	Ohjaamoja on toiminnassa 40 kappaletta ja niissä työskentelee vähintään yhtenä päivänä viikossa yli 400 eri alojen ammattilaista.
sv-se	Det finns 40 stycken verksamma Navigatorn-servicepunkter och vid dessa arbetar över 400 professionella från olika branscher under minst en dag i veckan.

fi-fi	Lisäksi nuorten yrittäjyyspajatoiminta on laajentunut valtakunnalliseksi ollen nyt osa työ- ja elinkeinopalveluja.
sv-se	Dessutom har verksamheten för de ungas företagarverkstäder utvidgats på nationell nivå och är nu en del av arbets- och näringstjänsterna.

fi-fi	2.4  Hyvinvointi ja terveys
sv-se	2.4  Välfärd och hälsa

fi-fi	Hyvinvoinnin ja terveyden painopistealueella toteutetaan palveluiden ja tietojärjestelmien sekä tiedon laajaa integraatiota, sosiaaliturvan merkittäviä uudistuksia sekä uudenlaista palvelujen ja etuuksien yhteen sovittamista.
sv-se	Inom det prioriterade området för välfärd och hälsa genomförs en vittgående integration av tjänster, datasystem och information, betydande reformer av den sociala tryggheten samt en ny form av samordning av tjänster och förmåner.

fi-fi	Toimilla vahvistetaan julkisen talouden tasapainoa ja lisätään palvelujen ja asioinnin sujuvuutta, kokonaisvaltaisuutta ja oikea-aikaisuutta.
sv-se	Med de här insatserna förbättras balansen i den offentliga ekonomin samtidigt som utbud och användning av tjänster blir smidigare, mer helhetsinriktade och rättidiga.

fi-fi	Seuraavassa kuviossa on esitetty hyvinvoinnin ja terveyden painopisteen kärkihankkeiden keskeisten etappien saavuttaminen v. 2017.
sv-se	I följande figur presenteras prioriteringarna inom välfärd och hälsa för att uppnå spetsprojektens centrala etapper år 2017.

fi-fi	Hyvinvointi ja terveys -painopisteen keskeisimmät etapit 2017
sv-se	De viktigaste etapperna år 2017 inom prioriteringen för Välfärd och hälsa

fi-fi	Painopistealueen usealla kärkihankkeella on selkeä yhteys sote- ja maakuntauudistukseen, jota on tarkemmin kuvattu jäljempänä luvussa 2.8.
sv-se	Många spetsprojekt inom det prioriterade området har ett klart samband med vård- och landskapsreformen som finns närmare beskriven nedan i kapitel 2.8.

fi-fi	Useassa kärkihankkeessa yhdistävänä tekijänä ovat maakuntiin palkatut muutosagentit ja valtionavustushankkeiden toteutuminen.
sv-se	I många spetsprojekt är den förenande faktorn förändringsagenterna som anställts i landskapen och genomförandet av statsunderstödsprojekt.

fi-fi	Muutosagentit vahvistavat uutta toimintakulttuuria ja yhteensovittavat kuntien ja tulevien maakuntien palveluja.
sv-se	Förändringsagenterna stärker den nya verksamhetskulturen och samordnar kommunernas och de kommande landskapens tjänster.

fi-fi	Kaikki kärkihankkeisiin liittyvät valtionavustushankkeet ovat käynnissä tai käynnistyneet kertomusvuonna.
sv-se	Alla statsunderstödsprojekt gällande spetsprojekten pågår eller har påbörjats under berättelseåret.

fi-fi	Hankevetoinen toimintamalli mahdollistaa useiden eri lähestymistapojen samanaikaisen kokeilemisen.
sv-se	Den projektorienterade verksamhetsmodellen möjliggör försök med flera olika tillvägagångssätt samtidigt.

fi-fi	Erityistä huomiota on syytä kiinnittää sekä toimivimpien käytäntöjen tunnistamiseen että heikommin toimivien kokeilujen käytännöistä luopumiseen.
sv-se	Särskild uppmärksamhet ska fästas på att både identifiera mer fungerande praxis och överge sådan praxis som fungerar sämre.

fi-fi	Lisäksi hankekauden päättyessä on varmistettava muutosten pysyvyys, jotta toiminta ei pääty erillisrahoituksen lakatessa.
sv-se	Vid utgången av projekttiden ska man dessutom säkerställa att förändringarna är varaktiga så att verksamheten inte slutar då den särskilda finansieringen upphör.

fi-fi	Terveyden edistäminen ja varhainen tuki
sv-se	Främjande av hälsan och tidigt stöd

fi-fi	Varhainen tuki sekä terveys ja toimintakyky vahvistuvat useiden kärkihankkeiden toimissa.
sv-se	Det tidiga stödet samt hälsan och funktionsförmågan förbättras genom åtgärder i flera av regeringens spetsprojekt.

fi-fi	Alueellista ja paikallista poikkihallinnollisuutta tuetaan useissa hankkeissa, ja sen juurtumista vahvistaa hankkeiden kytkeytyminen sote- ja maakuntauudistukseen.
sv-se	Regionalt och lokalt tväradministrativt samarbete stöds i flera projekt och dess etablerande stärker projektens koppling till vård- och landskapsreformen.

fi-fi	Maakuntiin on mm. palkattu muutosagentteja lasten ja perheiden sekä ikäihmisten palvelukokonaisuuksien valmisteluun.
sv-se	Man har bl.a. anställt förändringsagenter till landskapen för att bereda servicehelheter för barn och familjer samt åldringar.

fi-fi	Varhaisen vaiheen tukea lisätään myös asiakkaiden omatoimisuutta tukevilla ratkaisuilla sekä sähköisillä palveluilla ja asiointimahdollisuuksilla.
sv-se	Mera stöd i ett tidigt skede sätts också in med hjälp av lösningar som stöder klientens eget initiativ och med elektroniska tjänster och elektronisk ärendehantering.

fi-fi	Edistetään terveyttä ja hyvinvointia sekä vähennetään eriarvoisuutta -kärkihankkeen valtionavustushankkeet levittävät ja juurruttavat hyviä käytäntöjä mahdollisimman kattavasti.
sv-se	Hälsa och välfärd ska främjas och ojämlikheten bli mindre-spetsprojektets statsunderstödsprojekt sprider och etablerar god praxis så omfattande som möjligt.

fi-fi	Hyvät käytännöt helpottavat ammattihenkilöiden työtä tarjoamalla valmiita ja arvioituja toimintamalleja asiakastyöhön terveellisten elintapojen ja mielenterveyden edistämisessä, osallisuuden vahvistamisessa ja itsemurhien ehkäisyssä.
sv-se	God praxis underlättar experternas arbete genom att erbjuda dem färdiga och utvärderade verksamhetsmodeller i kundarbetet för att främja sunda levnadsvanor och psykisk hälsa, stärka delaktigheten och förebygga självmord.

fi-fi	Haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten mielenterveystaitoja vahvistetaan Mielenterveyden Ensiapu -koulutuksilla.
sv-se	Kunskapen om psykisk hälsa hos människor som befinner sig i en sårbar ställning stärks genom Psykiska första hjälpen-utbildningar.

fi-fi	Puolivälissä hankekautta näyttää siltä, että levittämistavoite saavutetaan hyvin 7–8 hyvien käytäntöjen levittämishankkeessa ja 2–3 hankkeessa vähintään osittain (hankkeita on yht. 10).
sv-se	Halvvägs in i projektperioden ser det ut som att spridningsmålet uppnås bra i 7–8 av spridningsprojekten om god praxis och i 2–3 projekt åtminstone delvis (det finns sammanlagt 10 projekt).

fi-fi	Käytäntöjen juurtumista on vielä varhaista arvioida.
sv-se	Det är ännu för tidigt att uppskatta etableringen av praxisen.

fi-fi	Ehdotus poikkihallinnollisen yhteistyön malliksi valtioneuvostossa on valmistunut, ja se sovitetaan osaksi valmisteilla olevia pitkän aikavälin linjauksia hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseksi.
sv-se	Förslaget till en tväradministrativ samarbetsmodell i statsrådet är klar och tillämpas delvis på de långsiktiga riktlinjerna som är under beredning gällande främjandet av välfärd och hälsa.

fi-fi	Eri-ikäisten ihmisten vastuu omasta terveydentilasta sekä elämäntavoista
sv-se	Människornas ansvar för sitt hälsotillstånd och sina levnadsvanor i olika åldrar

fi-fi	Sosiaali- ja terveydenhuollon palveluiden valinnanvapauden toimintamallia on kokeiltu viidessä alueellisessa palvelusetelikokeilussa.
sv-se	Verksamhetsmodellen för valfriheten gällande social- och hälsovårdstjänster har testats i fem regionala servicesedelförsök.

fi-fi	Kokeilujen sisältöalueina ovat perustason sote-keskus (suoran valinnan vastaanottopalvelut), henkilökohtainen budjetti ja suun terveydenhuolto.
sv-se	Försöken innefattar social- och hälsovårdscentraler på basnivå (direktvalstjänster), personlig budget och mun- och tandhälsovård.

fi-fi	Palvelusetelikokeiluissa potentiaalinen väestöpohja on 336 000 asukasta, joista 5,1 % on vaihtanut kokeilujen aikana yksityiselle palveluntuottajalle.
sv-se	I servicesedelförsöken är en potentiell befolkningsgrund 336 000 invånare varav 5,1 % har bytt till privat tjänsteproducent under försökstiden.

fi-fi	Vaihtajista suurin osa on 18–64-vuotiaita.
sv-se	Största delen av de som bytt är 18–64-åringar.

fi-fi	Yksityiselle palveluntuottajalle vaihtamisen pääsyy kaikissa kokeiluissa on ollut lääkäriajan saatavuus.
sv-se	Den huvudsakliga orsaken gällande bytet till privat tjänsteleverantör har varit tillgång till läkartid i alla försök.

fi-fi	Asiakaskyselyn perusteella asiakkaat ovat pääsääntöisesti hyvin tyytyväisiä sosiaali- ja terveydenhuollon palveluiden saatavuuteen, henkilökohtaisten asiakastarpeidensa huomioimiseen ja sähköisten palveluiden tarjontaan riippumatta palvelun tarjoajasta.
sv-se	På basis av kundenkäterna är kunderna i allmänhet väldigt nöjda med tillgången till social- och hälsovårdstjänster, beaktandet av de personliga kundbehoven och utbudet på elektroniska tjänster oberoende av tjänsteleverantör.

fi-fi	Julkisella sektorilla työskentelevä henkilöstö arvioi asioiden nykytilaa ja valinnanvapauden vaikuttavuutta yksityistä sektoria kriittisemmin.
sv-se	Personalen inom den offentliga sektorn är mer kritisk till den nuvarande situationen och effekten av valfriheten än den privata sektorn.

fi-fi	Loppuvuodesta 2017 hyväksyttiin viisi uutta kokeilua, joiden sisällöt painottuvat henkilökohtaiseen budjettiin.
sv-se	I slutet av 2017 godkändes fem nya försök som fokuserade på den personliga budgeten.

fi-fi	Palvelusetelikokeilun väliarviointiraportti valmistui joulukuussa 2017.
sv-se	Rapporten för servicesedelförsökets halvtidsöversyn färdigställdes i december 2017.

fi-fi	Sosiaali- ja terveyspalveluiden tehokkuutta ja laatua on mahdollista kohentaa digitaalisten ratkaisujen avulla.
sv-se	Det är möjligt att höja social- och hälsovårdstjänsternas effektivitet och kvalitet med hjälp av digitala lösningar.

fi-fi	Palvelut asiakaslähtöisiksi -kärkihankkeessa on toteutettu Omahoito ja digitaaliset arvopalvelut (ODA) -hanke, jossa kehitetään uusia sähköisiä sote-palveluita.
sv-se	Inom spetsprojektet Kundorienterad service har Projektet Egenvård och digitala mervärdestjänster (ODA) utvecklat nya digitala social- och hälsovårdstjänster.

fi-fi	Kärkihankkeen Virtuaalisairaala-hankkeessa on kehitetty asiantuntijoiden ja potilaiden yhteistyönä erikoissairaanhoidon www.terveyskyla.fi -verkkopalvelu.
sv-se	I Virtuellt sjukhus-projektet har man i samarbete med experter och patienter utvecklat webbtjänsten www.halsobyn.fi inom specialsjukvård.

fi-fi	Portaalissa on ollut n. 100 000 kävijää kuukausittain.
sv-se	Portalen har haft ca 100 000 besökare varje månad.

fi-fi	Asiakkaiden osallistumisen toimintamallia on kehitetty maakunnallisissa piloteissa.
sv-se	Verksamhetsmodellen för klienters och patienternas deltagande har utvecklats i landskapsmässiga pilotförsök.

fi-fi	Toimintamalli vahvistaa asiakkaiden ja kokemusasiantuntijoiden roolia tasavertaisena kumppanina palvelujen suunnittelussa, tuottamisessa ja kehittämisessä.
sv-se	Verksamhetsmodellen stärker kundernas och erfarenhetsexperternas roll som jämlika parter i planeringen, produktionen och utvecklingen av tjänster.

fi-fi	Mallilla tehostetaan palvelujen oikea-aikaista kohdentumista ja väestön palvelutarpeisiin vastaavuutta.
sv-se	Modellen effektiviserar tjänsternas rättidiga styrning och att de motsvarar befolkningens servicebehov.

fi-fi	Julkisen palvelulupauksen toimintamallin käsikirja on työstetty yhteistyössä maakunnallisten valmistelijoiden kanssa.
sv-se	Handboken för verksamhetsmodellen för Offentligt servicelöfte har utarbetats i samarbete med de landskapsvisa beredarna.

fi-fi	Julkinen palvelulupaus on maakunnan asukkailleen osoittama tahdonilmaisu siitä, miten maakunta toteuttaa järjestämisvastuulla olevat sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut.
sv-se	Det Offentliga servicelöftet är landskapets avsiktsförklaring till sina invånare om hur landskapet förverkligar social- och hälsovårdstjänsterna som de har organiseringsansvar för.

fi-fi	Molemmista toimintamalleista on valmistunut luonnos maakuntien testikäyttöön.
sv-se	Utkast har färdigställts av båda verksamhetsmodellerna som landskapen kan testa.

fi-fi	Lasten ja perheiden hyvinvoinnin ja voimavarojen vahvistaminen
sv-se	Barnens och familjernas välfärd och resurser stärks

fi-fi	Kaikkien maakuntien alueella käynnissä oleva muutostyö integroi hajanaisia palveluita asiakaslähtöisiksi kokonaisuuksiksi ja siirtää palveluiden painopistettä varhaiseen tukeen vahvistaen lasten ja perheiden voimavaroja.
sv-se	Förändringsarbetet som pågår i alla landskap integrerar fragmenterade tjänster till kundorienterade helheter och överför tjänsternas tyngdpunkt på det tidiga stödet genom att stärka barns och familjers resurser.

fi-fi	Palveluita tuodaan nykyistä vahvemmin lasten ja perheiden omiin elinympäristöihin kuten kotiin, varhaiskasvatukseen ja kouluun.
sv-se	Tjänsterna tas mer och mer in i barnens och familjernas egna livsmiljöer såsom hemmet, småbarnsfostran och skolan.

fi-fi	Kehittämistyötä tehdään koko Suomen alueella yhteisten toimeenpanosuunnitelmien mukaisesti.
sv-se	Utvecklingsarbetet sker i hela Finland i enlighet med gemensamma planer för genomförandet.

fi-fi	Lastensuojelua uudistetaan tiimiperusteiseksi ja monitoimijaiseksi ns. systeemisen lastensuojelun toimintamallin mukaisesti.
sv-se	Barnskyddet förnyas och blir teambaserat och multifunktionellt, i enlighet med den s.k. systemiska barnskyddsmodellen.

fi-fi	Ikääntyneiden ihmisten kotiin saatavat palvelut ja omaishoito
sv-se	Service och egenvård till hemmet för äldre

fi-fi	Kansallisia toimintamalleja omaishoidon vahvistamisen ja kotiin annettujen palvelujen painotukseen on haettu ikäihmisten kotihoidon kehittämisen ja kaiken ikäisten omaishoidon vahvistamisen kärkihankkeella (I&O).
sv-se	De nationella verksamhetsmodellerna för stärkandet av närståendevården och betoningen på hemservice har inhämtats via spetsprojektet för utvecklingen av hemvård för äldre och stärkandet av närståendevården för alla ålderskategorier.

fi-fi	Keskeiset teemat, joita I&O-muutosagentit juurruttavat, ovat asiakas- ja palveluohjaus, toimiva kotihoito, asumista ja palvelua yhdistävät toimintamallit sekä omais- ja perhehoidon edistäminen.
sv-se	Centrala teman som förändringsagenterna etablerar är kund- och servicestyrningen, en fungerande hemvård, verksamhetsmodeller som förenar boende och service samt främjandet av närstående- och familjevården.

fi-fi	Näissä teemoissa on myös meneillään maakunnallisia valtionavustuksella rahoitettuja kokeiluhankkeita.
sv-se	I dessa teman pågår även försöksprojekt som finansierats med landskapsvisa statsunderstöd.

fi-fi	Asiakas- ja palveluohjauksen kokeiluja toteutetaan Kymenlaaksossa (Ikäopastin), Pirkanmaalla (Ikäneuvo) ja Varsinais-Suomessa (Kompassi).
sv-se	Försök gällande kund- och servicestyrning genomförs i Kymmenedalen (Ikäopastin), Birkaland (Ikäneuvo) och Egentliga Finland (Kompassi).

fi-fi	Kotihoidon kokeilut ovat Keski-Suomessa (KuKo), Pohjois-Karjalassa (AVOT) ja Lapissa.
sv-se	Försök med hemvård sker i Mellersta Finland (KuKo), Norra Karelen (AVOT) och Lappland.

fi-fi	Omaishoidon OSSIhanketta toteutetaan Etelä-Savossa, Etelä-Karjalassa ja Kainuussa.
sv-se	Närståendevårdens OSSI-projekt genomförs i Södra Savolax, Södra Karelen och Kajanaland.

fi-fi	Kansallisella digimuutosohjelmalla toimeenpannaan tietojärjestelmien yhteentoimivuutta ja tietojen liikkuvuutta sosiaali- ja terveydenhuollossa.
sv-se	Med det nationella reformprogrammet för digitalisering verkställs datasystemens kompatibilitet och informationsutbytet inom social- och hälsovården.

fi-fi	Keskeisenä tehtävänä on varmistaa maakuntien sote-tietojärjestelmien häiriötön käyttö siirtymäkaudella ja valmistella uusien, uudistuksen toimeenpanon kannalta välttämättömien ICT-ratkaisujen käyttöönottoa.
sv-se	En central uppgift är att säkerställa en problemfri användning av landskapens social- och hälsovårdssystem under övergångsperioden och bereda ibruktagningen av nya, med tanke på verkställandet av reformen nödvändiga, ICT-lösningar.

fi-fi	Merkittävimmät uudet kansalliset ICT-palvelut kehitetään valinnanvapausmallin tueksi.
sv-se	De viktigaste nya nationella ICT-tjänsterna utvecklas som stöd för valfrihetsmodellen.

fi-fi	Maakuntien yhteiseen käyttöön tulevien ratkaisujen kehittämiseen ja hankkimiseen on perustettu SoteDigi Oy.
sv-se	SoteDigi Oy har grundats för att utveckla och införskaffa lösningarna som landskapen gemensamt kommer att använda.

fi-fi	Kanta-palveluiden  käyttö on laajentunut merkittävästi.
sv-se	Användningen av Kanta-tjänsterna  har utvidgats betydligt.

fi-fi	Esimerkiksi sähköisen lääkemääräyksen käyttöaste oli kertomusvuonna lähes 100 %.
sv-se	Under berättelseåret var till exempel användningsgraden av elektroniska recept närmare 100 %.

fi-fi	Omakanta -palvelun (kansalaisen omat terveystiedot verkossa) kävijämäärä puolestaan oli vuoden lopulla yli 500 000 kävijää (v. 2016:
sv-se	Mina Kantatjänsten (medborgarens egna hälsouppgifter på nätet) hade å sin sida ett besökarantal på över 500 000 personer i slutet av året (år 2016:

fi-fi	425 000 kävijää).
sv-se	425 000 besökare).

fi-fi	 Kanta-palveluihin kuuluvat sähköisen lääkemääräyksen ja Omakanta-palvelun lisäksi mm. potilastiedon arkisto ja kansallinen lääketietokanta.
sv-se	 Förutom det elektroniska receptet och Mina Kanta-tjänsten innefattar Kanta-tjänsten dessutom bl.a. patientdataarkivet och den nationella läkemedelsdatabasen.

fi-fi	Hallituksen esitys sosiaali- ja terveydenhuollon asiakas- ja potilastiedon toissijaisesta käytöstä (HE 159/2017 vp) annettiin kertomusvuonna.
sv-se	Regeringens proposition gällande sekundär användning av personuppgifter inom social- och hälsovården (RP 159/2017 rd) överlämnades under berättelseåret.

fi-fi	Toimeenpanon valmistelu aloitettiin mm. perustamalla väliaikainen ohjausryhmä käyttölupaviranomaisen toiminnan valmisteluun ja käynnistämiseen.
sv-se	Beredningen av verkställandet inleddes bl.a. med att bilda en tillfällig styrgrupp för beredning och start av tillståndsmyndighetens verksamhet.

fi-fi	Valmistelutyössä hyödynnetään SITRAn Isaacushankkeen tuloksia.
sv-se	I beredningsarbetet utnyttjas resultaten från SITRAs Isaacus-projekt.

fi-fi	Genomikeskustyöryhmän raportti valmistui, ja sitä käytetään tukena genomitiedon käsittelyä koskevan lainsäädännön valmistelussa.
sv-se	Rapport av arbetsgruppen för genomcentret färdigställdes och används som stöd för beredningen av lagstiftningen gällande hanteringen av genominformation.

fi-fi	Lailla luodaan eettiset ja lainsäädännölliset perusteet genomitiedon käsittelylle sekä pohja genomikeskuksen perustamiselle.
sv-se	Genom lagen skapas etiska och lagstiftade principer för hanteringen av genominformation samt en grund för inrättandet av genomcentret.

fi-fi	Sosiaaliturvan uudistaminen
sv-se	Reformen av den sociala tryggheten

fi-fi	Perustulokokeilu käynnistyi vuoden 2017 alusta ja jatkuu vuoden 2018 loppuun.
sv-se	Försöket med basinkomst inleddes i början av år 2017 och fortsätter till slutet av år 2018.

fi-fi	Kokeiluun valittiin 2 000 peruspäivärahaa tai työmarkkinatukea saavaa henkilöä satunnaisotannalla.
sv-se	Till försöket valdes 2 000 personer med grunddagpenning eller arbetsmarknadsstöd genom slumpmässigt urval.

fi-fi	Kokeilulla selvitetään mahdollisuuksia muuttaa sosiaaliturvaa vastaamaan paremmin työelämän muutoksiin sekä sosiaaliturvan muuttamista osallistavaksi ja työhön kannustavaksi.
sv-se	Med försöket klargör man möjligheten att ändra den sociala tryggheten till att bättre motsvara förändringarna i arbetslivet samt att göra den sociala tryggheten mer aktiverande och uppmuntra till arbete.

fi-fi	Myös etuusjärjestelmän yksinkertaistamista ja byrokratian vähentämistä selvitetään.
sv-se	En förenkling av förmånssystemet och en minskning av byråkratin utreds också.

fi-fi	Osallistavan sosiaaliturvan kokeilu käynnistyi vuoden 2018 alussa ja jatkuu vuoden 2019 alkupuolelle.
sv-se	Försöket med aktiverande social trygghet inleddes i början av år 2018 och fortsätter till början av år 2019.

fi-fi	Kokeilussa luodaan aikuissosiaalityöhön uusi palvelukokonaisuus, jossa sosiaalityölle annetaan nykyistä enemmän välineitä tukea pitkään työttömänä olevia henkilöitä.
sv-se	Försöket innebär att det inom socialarbetet för vuxna ska skapas en ny helhet av tjänster där socialarbetet får fler verktyg än tidigare att stödja personer som länge varit arbetslösa.

fi-fi	Tarkoitus on selvittää nykyisessä palvelukokonaisuudessa olevia aukkoja, jotka lisäävät ihmisten riskiä syrjäytyä.
sv-se	Syftet är att utreda brister i den nuvarande tjänstehelheten som ökar risken för människor att marginaliseras.

fi-fi	Pääministeri asetti vuoden 2017 alussa professori Juho Saaren johtaman työryhmän, jonka tehtävänä oli löytää konkreettisia toimenpiteitä eriarvoistumiskehityksen pysäyttämiseksi.
sv-se	Statsministern tillsatte i början av år 2017 en arbetsgrupp under ledning av professor Juho Saari vars uppgift var att hitta konkreta åtgärder för att stoppa utvecklingen av ojämlikhet i samhället.

fi-fi	Työryhmä ehdotti maaliskuussa 2018 luovuttamassaan loppuraportissa mm. kannustinloukkujen purkamista etuusjärjestelmää selkeyttämällä, perhe- ja työelämän parempaa yhteensovittamista ja kohtuuhintaisten vuokra-asuntojen lisäämistä.
sv-se	Arbetsgruppen föreslog i slutrapporten som överlämnades i mars 2018 att förtydliga förmånssystemet för att avlägsna bidragsfällor, att bättre sammanpassa familje- och arbetslivet och att öka antalet rimligt prissatta hyresbostäder.

fi-fi	Kertomusvuonna käynnistettiin myös perusturvan ja toimeliaisuuden uudistushanke (ns. TOIMI-hanke, 28.9.2017–28.2.2019).
sv-se	Under berättelseåret inleddes även ett reformprojekt som hänför sig till grundskydd och aktivitet (det s.k. TOIMI-projektet, 28.9.2017–28.2.2019).

fi-fi	Hanke valmistelee työllisyyttä ja toimeliaisuutta parantavaa ja eriarvoisuutta vähentävää perusturvan kokonaisuudistusta.
sv-se	Projektet bereder en totalreform av grundskyddet för att bidra till förbättrad sysselsättning och aktivitet och till minskad ojämlikhet.

fi-fi	Hanke tukee poliittisia toimijoita ja eduskuntavaaleihin 2019 valmistautuvia puolueita perusturvaa ja toimeliaisuutta uudistavien näkemysten muodostamisessa.
sv-se	Projektet stöder politiska aktörer och partier som förbereder sig för riksdagsvalet 2019 när det gäller att skapa visioner som bidrar till att förnya grundskyddet och aktiviteten.

fi-fi	Työttömyysturvalakiin valmisteltiin muutokset, joilla otetaan käyttöön ns. aktiivimalli.
sv-se	Förändringar bereddes för lagen om utkomstskydd för arbetslösa med vilka den s.k. aktivitetsmodellen tas i bruk.

fi-fi	Vuoden 2018 alusta lähtien työttömyysetuuden tason säilyttäminen edellyttää palkkatyön tekemistä, yritystoiminnasta tulon saantia tai työllistymistä edistävään palveluun osallistumista.
sv-se	Från och med början av 2018 förutsätter bevarandet av arbetslöshetsförmånens nivå att man utför avlönat arbete, får inkomst från företagsverksamhet eller deltar i sysselsättningsfrämjande service.

fi-fi	Mallin tavoitteena on kannustaa lyhyidenkin sijaisuuksien tai määräaikaistöiden vastaanottamiseen ja näin ehkäistä pitkäaikaistyöttömyyttä ja lisätä työllisyyttä.
sv-se	Målet med modellen är att även uppmuntra till kortare vikariat eller visstidsarbete och att på så sätt förebygga långtidsarbetslöshet och öka sysselsättningen.

fi-fi	Järjestötyö ja vapaaehtoistoiminta ovat helpottuneet ja yhteisöllisyys lisääntynyt normeja  purkamalla.
sv-se	Föreningsarbete och frivilligverksamhet har underlättats och gemenskapen ökats genom att avveckla normerna.

fi-fi	Vuoden alusta voimaan tullut rahapelifuusio ja siihen liittyvä  arpajaislain uudistus toteutuivat.
sv-se	Fusionen av penningspel som trädde i kraft i början av året och den relaterade  reformen av lotterilagen genomfördes.

fi-fi	Vuoden aikana toteutettiin avustusten erillisjako, mikä joustavoitti avustusjärjestelmää.
sv-se	Under året genomfördes separat fördelning av understöd vilket gjorde understödssystemet mer flexibelt.

fi-fi	Rahapelifuusio ja siihen liittynyt arpajaislain uudistus joustavoittivat sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustusprosessia ja päätöksentekoa mm. mahdollistamalla useammat avustusjaot vuoden aikana.
sv-se	Fusionen av penningspel och den relaterade reformen av lotterilagen gjorde social- och hälsoorganisationernas understödsprocess och beslutsfattande mer flexibla bl.a. genom att möjliggöra flera understödsfördelningar under året.

fi-fi	Järjestöt osallistuvat vahvasti kärkihankkeisiin.
sv-se	Organisationerna deltar intensivt i spetsprojekten.

fi-fi	Myös sote- ja maakuntauudistuksen valmistelussa huomioidaan järjestöjen osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuudet.
sv-se	I beredningen av social- och hälsovårdsreformen beaktas även organisationernas möjligheter till att delta och påverka.

fi-fi	 Vuoden 2017 alussa toteutetussa rahapelifuusiossa Raha-automaattiyhdistys (RAY), Veikkaus Oy ja Fintoto Oy yhdistettiin valtion omistamaksi rahapeliyhtiöksi (Veikkaus Oy).
sv-se	 I fusionen av penningspel som genomfördes i början av 2017 sammanslogs Penningautomatföreningen (RAY), Veikkaus Oy och Fintoto Oy till ett statsägt penningspelbolag (Veikkaus Oy).

fi-fi	Vastuu sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuksien käsittelystä siirtyi sosiaali- ja terveysministeriöön (sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus STEA).
sv-se	Ansvaret för behandlingen av social- och hälsoorganisationernas understöd överfördes till social- och hälsovårdsministeriet (social- och hälsoorganisationernas understödscentral STEA).

fi-fi	2.5  Biotalous ja puhtaat ratkaisut
sv-se	2.5  Bioekonomi och rena lösningar

fi-fi	Tavoitteena on korvata fossiilista tuontienergiaa puhtaalla ja kotimaisella energialla, lisätä puun käyttöä ja kasvattaa jalostusarvoa.
sv-se	Målet är att ersätta fossil importerad energi med ren och inhemsk energi, öka användningen av trä och höja dess förädlingsvärde.

fi-fi	Lisäksi käynnistetään biotalouden tutkimus- ja innovaatiotoimintaa sekä tavoitellaan ruoantuotannon kannattavuuden nostamista.
sv-se	Vidare startas forsknings- och innovationsverksamhet inom bioekonomi och eftersträvas större lönsamhet för matproduktionen.

fi-fi	Toimilla saavutetaan vuoden 2020 ilmastotavoitteet jo vaalikauden aikana ja luodaan uusia työpaikkoja.
sv-se	Genom insatserna uppnås klimatmålen för 2020 redan under regeringsperioden och nya arbetstillfällen skapas.

fi-fi	Suomesta tavoitellaan bio- ja kiertotalouden sekä cleantechin edelläkävijää.
sv-se	Finland siktar på att bli en föregångare inom bioekonomi, cirkulär ekonomi och ren teknik.

fi-fi	Alla olevassa kuviossa on esitetty biotalouden ja puhtaiden ratkaisujen painopisteen kärkihankkeiden keskeisten etappien saavuttaminen v. 2017.
sv-se	Figuren nedan visar hur de viktigaste etapperna i spetsprojekten inom det prioriterade området bioekonomi och rena lösningar nåddes 2017.

fi-fi	Biotalous ja puhtaat ratkaisut -painopisteen keskeisimmät etapit 2017
sv-se	De viktigaste etapperna 2017 inom det prioriterade området Bioekonomi och rena lösningar

fi-fi	Ilmasto- ja energiatavoitteet
sv-se	Klimat- och energimål

fi-fi	Energian kokonaiskulutus oli Tilastokeskuksen  ennakkotietojen mukaan 1,36 milj. terajoulea (TJ) v. 2017, mikä vastasi prosentin laskua edellisvuoteen verrattuna.
sv-se	Enligt Statistikcentralens  preliminära uppgifter var totalförbrukningen av energi 1,36 mn terajoule (TJ) 2017, vilket motsvarade en minskning med en procent jämfört med året innan.

fi-fi	Sähkön kulutus oli 85,5 terawattituntia (TWh) eli lähes saman verran kuin vuotta aiemmin.
sv-se	Elförbrukningen uppgick till 85,5 terawattimmar (TWh), vilket var nästan på samma nivå som året innan.

fi-fi	Uusiutuvien energianlähteiden käyttö jatkoi kasvuaan ja niiden osuus nousi ennätykselliseen 36 prosenttiin energian kokonaiskulutuksesta.
sv-se	Användningen av förnybara energikällor fortsatte att öka och deras andel var rekordhög, det vill säga 36 % av totalförbrukningen av energi.

fi-fi	Uusiutuvan energian osuus on noussut lähes 10 prosenttiyksikköä 2010-luvulla.
sv-se	Andelen förnybar energi av totalförbrukningen har ökat med nästan 10 procentenheter under 2010-talet.

fi-fi	Fossiilisten polttoaineiden ja turpeen käyttö väheni 5 % ja vastaavasti energiantuotannon hiilidioksidipäästöt vähenivät 5 % v. 2017.
sv-se	Användningen av fossila bränslen och torv minskade med 5 % och koldioxidutsläppen från energiproduktionen minskade med 5 % 2017.

fi-fi	 Tilastokeskus.
sv-se	 Statistikcentralen.

fi-fi	Suomen virallinen tilasto (SVT):
sv-se	Finlands officiella statistik (FOS):

fi-fi	 Energian hankinta ja kulutus. 
sv-se	 Energianskaffning och -förbrukning. 

fi-fi	4. vuosineljännes 2017.
sv-se	8.12.2017.

fi-fi	Energian kokonaiskulutus ja polttoaineiden käytön hiilidioksidipäästöt
sv-se	Totalförbrukningen av energi och koldioxidutsläppen från användning av bränslen

fi-fi	EU:n tavoitteet uusiutuvalle energialle määritellään suhteessa energian kokonaisloppukulutukseen.
sv-se	EU-målen för förnybar energi läggs fast i relation till den totala slutförbrukningen av energi.

fi-fi	Tällä tavoin laskettuna uusiutuvien energianlähteiden osuus Suomessa nousi Tilastokeskuksen ennakkotiedon mukaan yli 40 prosenttiin v. 2017.
sv-se	Uträknat på det sättet steg andelen förnybara energikällor i Finland enligt preliminära uppgifter från Statistikcentralen till drygt 40 % 2017.

fi-fi	Suomen uusiutuvan energian osuuden tavoite on 38 % energian loppukulutuksesta v. 2020, ja tämä osuus saavutettiin ensimmäisen kerran v. 2014.
sv-se	Finlands mål för andelen förnybar energi är 38 % av slutförbrukningen av energi 2020. Den andelen uppnåddes första gången 2014.

fi-fi	Suomessa uusiutuvan energian osuus loppukulutuksesta on kolmanneksi suurinta EU-maiden joukossa.
sv-se	Finland har den tredje största andelen förnybar energi av slutförbrukningen bland EU-staterna.

fi-fi	Kansallisessa energia- ja ilmastostrategiassa (VNS 7/2016 vp – EK 12/2017 vp) linjataan keinoja vähentää fossiilisen energian käyttöä.
sv-se	Den nationella energi- och klimatstrategin (SRR 7/2016 rd – RSk 12/2017 rd) lägger fast metoder för att minska användningen av fossila bränslen.

fi-fi	Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tarvittavia toimia puolestaan linjattiin kansallisen ilmastolain mukaisessa vuoteen 2030 asti ulottuvassa keskipitkän aikavälin ilmastosuunnitelmassa (VNS 7/2017 vp – EK 4/2018 vp).
sv-se	Nödvändiga åtgärder för att sänka utsläppen av växthusgaser finns inskrivna i klimatplanen på medellång sikt (SRR 7/2017 rd – RSk 4/2018 rd) som sträcker sig fram till 2030 och nämns i klimatlagen.

fi-fi	Suunnitelman mukaan kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään päästökaupan ulkopuolisella sektorilla, joka kattaa mm. liikenteen, maatalouden, rakennusten erillislämmityksen ja jätehuollon päästöt.
sv-se	Enligt planen ska utsläppen reduceras i den icke-handlande sektorn, det vill säga sektorn utanför utsläppshandeln, där det bland annat ingår utsläpp från transport, jordbruk, separat uppvärmning av byggnader och avfallshantering.

fi-fi	Suunnitelman toimin on tarkoitus saavuttaa 39 prosentin päästövähennys vuoteen 2030 mennessä.
sv-se	De åtgärder som anges i planen är tänkta att ge en utsläppsminskning på 39 % fram till 2030.

fi-fi	Tilastokeskuksen ennakkotietojen  mukaan Suomen kasvihuonekaasupäästöt olivat 58,9 milj. hiilidioksidiekvivalenttitonnia v. 2016. Tämä on 12,4 milj. tonnia (17 %) vähemmän kuin vertailuvuonna 1990.
sv-se	Enligt preliminära uppgifter från Statistikcentralen  uppgick Finlands utsläpp av växthusgaser till 58,9 mn ton koldioxidekvivalenter (CO2- ekv.), vilket var 12,4 mn ton (17 %) mindre än under jämförelseåret 1990.

fi-fi	Päästökaupan ulkopuoliset päästöt kasvoivat 6 % edellisvuoteen verrattuna ja ylittivät EU:n asettaman päästökiintiön.
sv-se	Utsläppen i den icke-handlande sektorn, det vill säga utanför utsläppshandeln, ökade med 6 % jämfört med året innan och översteg EU:s utsläppskvot.

fi-fi	Myös kokonaispäästöt kasvoivat 6 %.
sv-se	Också de totala utsläppen ökade med 6 %.

fi-fi	Suurimpina syinä päästöjen kasvuun olivat hiilen kulutuksen kasvu ja biopolttoaineiden osuuden lasku liikenteen polttoaineiden käytössä.
sv-se	Till ökningen av utsläppen bidrog främst den ökade användningen av kol och den minskade andelen biodrivmedel vid användning av transportbränslen.

fi-fi	http://www.stat.fi/til/khki/2016/khki_2016_2017-12-08_tie_001_fi.html
sv-se	http://www.stat.fi/til/khki/2016/khki_2016_2017-12-08_tie_001_sv.html

fi-fi	Vuoden 2018 alusta voimaan tulleet autojen romutuspalkkio, sähkökäyttöisten henkilöautojen hankintatuki ja henkilöautojen kaasu- tai etanolikäyttöisiksi muuntamisen tuki edistävät sekä energia- ja ilmastostrategian että ilmastopolitiikan suunnitelman tavoitteiden toteutumista.
sv-se	Uppfyllelsen av målen för både energi- och klimatstrategin och planen för klimatpolitiken främjades av skrotningspremien för bilar, stödet för anskaffning av eldrivna personbilar och stödet för konvertering av personbilar till gas- eller etanoldrift, som alla trädde i kraft den 1 januari 2018.

fi-fi	Puu liikkeelle
sv-se	Fram för trä

fi-fi	Team Finland -kasvuohjelma Wood from Finland on onnistuneesti toteuttanut sahateollisuuden vienninedistämistyötä.
sv-se	Team Finland-tullväxtprogrammet Wood from Finland har på ett framgångsrikt sätt genomfört exportfrämjande arbete för sågindustrin.

fi-fi	Sahateollisuuden vienti Kiinaan on kasvanut tasaisesti 400 000 kuutiometristä (2014) 1,8 milj. kuutiometriin (2017) vastaten n. 250 milj. euron viennin lisäystä.
sv-se	Exporten till Kina har stadigt vuxit från 400 000 kubikmeter (2014) till 1,8 mn kubilmeter (2017), vilket motsvarar en exportökning på ca 250 mn euro.

fi-fi	Vuonna 2017 panostettiin mäntysahatavaraan ja ensiasteen jalosteisiin (lämpö- ja kestopuu, paneelit) ja Intia nousi uudeksi kohdemarkkinaksi.
sv-se	Under året gällde satsningarna sågat tallvirke och varor från första bearbetning (termoträ, tryckimpregnerat trä, panel), och Indien blev en ny målmarknad.

fi-fi	Myös biotalouden ja cleantechin yritysten kansainvälisen liiketoiminnan kasvattamiseksi on toteutettu Team Finland -kasvuohjelmia, mm. Innovative Bioproducts ja Waste to Energy & Bioenergy, joissa on tehty hyvää työtä yritysten kansainvälisen liiketoiminnan kasvattamiseksi.
sv-se	Också för att öka den internationella verksamheten i företag inom bioekonomi och ren teknik (cleantech) har det genomförts Team Finland-tillväxtprogram, bland annat Innovative Bioproducts och Waste to Energy & Bioenergy, som har  gjort ett gott arbete för att öka internationella affärsverksamheten.

fi-fi	Kiinassa on avautunut uusia cleantechin vientimahdollisuuksia myös talviurheiluviennin kautta.
sv-se	Kina har stått för nya exportmöjligheter  inom  ren  teknik  också  via  exporten  av  vintersport.

fi-fi	Puurakentamisen toimenpideohjelmaa on jatkettu.
sv-se	Åtgärdsprogrammet för träbyggande fortsatte under året.

fi-fi	Ohjelman tavoitteena on tukea puun käytöllä rakentamisessa yhdyskuntien kehittymistä tavoitteena kestävyys (ekologinen, taloudellinen ja sosiaalinen), terveellisyys, turvallisuus ja arkkitehtoninen korkea laatu.
sv-se	Målet med programmet är att med användning av trä i byggande stödja utvecklingen av samhällena mot större hållbarhet (ekologisk, ekonomisk och social), hälsosamma lösningar, säkerhet och arkitektoniskt sett hög kvalitet.

fi-fi	Kiertotalous
sv-se	Cirkulär ekonomi

fi-fi	Kiertotalouden edistymistä tukivat v. 2017 uusi kiertotalouden toimenpideohjelma, hallituksen esitys (HE 195/2017 vp) jätelain muuttamisesta sekä valtioneuvostossa hyväksytty valtakunnallinen jätesuunnitelma vuoteen 2023 (Kierrätyksestä kiertotalouteen) .
sv-se	Den cirkulära ekonomin främjades 2017 av det nya åtgärdsprogrammet för cirkulär ekonomi, en regeringsproposition (RP 195/2017 rd) om ändring av avfallslagen och statsrådets riksomfattande avfallsplan fram till 2023 (Från återvinning till cirkulär ekonomi) .

fi-fi	Jätelain muutos laajentaa yksityisten toimijoiden mahdollisuutta järjestää ja kehittää kierrätys- ja jätehuoltopalveluita.
sv-se	Ändringen av avfallslagen ger privata aktörer möjlighet att ordna och utveckla sin återvinning och sin avfallshantering.

fi-fi	Valtakunnallinen jätesuunnitelma määrittelee tavoitteita ja toimia erityisesti julkiselle hallinnolle.
sv-se	Den riksomfattande avfallsplanen anger målen och åtgärderna för i synnerhet den offentliga förvaltningen.

fi-fi	 Laaksonen ym.Kierrätyksestä kiertotalouteen Valtakunnallinen jätesuunnitelma vuoteen 2023. 
sv-se	 Laaksonen et al.

fi-fi	Suomen ympäristö 1/2018.
sv-se	Miljön i Finland 1/2018.

fi-fi	Useita ravinteiden ja jätteiden kierrätykseen liittyviä kokeiluja oli käynnissä.
sv-se	Det pågår ett flertal försök med återvinning av närsalter och avfall.

fi-fi	Uusia, kansainvälisesti kilpailukykyisiä pilaantuneiden maa-alueiden kunnostusmenetelmiä kokeiltiin ja alueita kunnostettiin käyttöön (esim. Clean Soil -ohjelma).
sv-se	Under året testades internationellt konkurrenskraftiga metoder för att sanera förorenad mark och vissa markområden restaurerades för användning (t.ex. programmet Clean Soil).

fi-fi	Kestävien ja innovatiivisten julkisten hankintojen lisäämisen verkostomaisen osaamiskeskuksen käynnistämistä valmisteltiin kertomusvuonna, ja se aloitti toimintansa maaliskuussa 2018 (KEINO).
sv-se	Under året förbereddes starten för ett kompetenscentrum av nätverkstyp som ska öka hållbara och innovativa offentliga upphandlingar, och verksamheten startade i mars 2018 (KEINO).

fi-fi	Osaamiskeskus on merkittävä avaus julkisen hankintatoimen hyödyntämiseksi kestävien ja innovatiivisten hankintojen edistämiseksi.
sv-se	Kompetenscentret är en viktig ny introduktion för att offentlig upphandling  ska  kunna  utnyttjas  för  att  främja  hållbara  och  innovativa upphandlingar.

fi-fi	Tavoitetta tukevat myös Green Deal -sopimusten ja vaikuttavuusinvestointien pilotointi.
sv-se	Målet stöds också av Green Deal-kontrakten och ett pilotprojekt för samhällelig investering.

fi-fi	Tavoitteena on Euroopan ensimmäinen ympäristöalan julkisten hankintojen vaikuttavuusinvestointi- ja rahoitussopimus v. 2019.
sv-se	Målet är att vara det första kontraktet för samhällelig investering och finansiering inom offentlig upphandling på miljöområdet i Europa 2019.

fi-fi	Ruoantuotanto
sv-se	Matproduktion

fi-fi	Kärkihankkeen päätavoite on ruoantuotannon kannattavuuden parantaminen.
sv-se	Det primära målet med spetsprojektet är att förbättra lönsamheten inom matproduktionen.

fi-fi	Kertomusvuonna eduskunnalle annettiin ruokapoliittinen selonteko (VNS 2/2017 vp), jossa arvioidaan kotimaisen ruoantuotannon kilpailukykyä, vastuullisuutta, markkina- ja kuluttajalähtöisyyttä ja riittävyyttä huoltovarmuuden näkökulmasta.
sv-se	Under året lämnade statsrådet en redogörelse om livsmedelspolitiken till riksdagen (SRR 2/2017 rd), som behandlar den finländska matproduktionens konkurrenskraft, ansvar, marknads- och konsumentorientering och volym med avseende på försörjningsberedskapen.

fi-fi	Selonteon toimeenpanosuunnitelma hyväksyttiin syksyllä 2017.
sv-se	Hösten 2017 godkändes en genomförandeplan för redogörelsen.

fi-fi	Vuonna 2017 maataloustuotannon kannattavuus pysyi edelleen heikkona.
sv-se	År 2017 var lönsamheten inom jordbruksproduktionen fortfarande svag.

fi-fi	Kasvu- ja korjuukausi oli poikkeuksellisen vaikea, mikä näkyi sadon määrässä ja laadussa.
sv-se	Växt- och skördeperioden var exceptionellt svår, vilket återspeglades i skördevolymen och skördekvailteten.

fi-fi	Viljasato pieneni, mutta muiden keskeisten maataloustuotteiden tuotantomäärät säilyivät edelleen vakaina.
sv-se	Spannmålsskörden var liten, men produktionsvolymerna av andra viktiga jordbruksprodukter var fortfarande stabila.

fi-fi	Maatalouden investointitukien keskeisenä tavoitteena on ylläpitää nykyinen kotimaisen ruoantuotannon taso.
sv-se	Det centrala målet med investeringsstöden till jordbruket är att upprätthålla den nuvarande nivån på den finländska matproduktionen.

fi-fi	Suuntaamalla tukea investointeihin tuki ohjautuu tulevaisuuteen panostaville ja toimintaa aktiivisesti kehittäville tiloille.
sv-se	I och med att stöden riktas in på investeringar går de till lantgårdar som satsar på framtiden och aktivt utvecklar sin verksamhet.

fi-fi	Maatalouden rakenteen ja tuottavuuden kehittämisessä investoinnit ovat ratkaisevassa asemassa kotimaisen ruoantuotannon kilpailukyvyn ja riittävyyden turvaamisessa.
sv-se	För utvecklingen av strukturen och produktiviteten inom jordbruket är investeringarna av avgörande betydelse för en konkurrenskraftig inhemsk matproduktion och för möjligheterna att säkerställa tillräckligt stor produktion.

fi-fi	Poistuvan kapasiteetin korvausinvestointien lisäksi tukea myönnetään yrittäjien jaksamista parantaviin investointeihin.
sv-se	Stödet medges dels för investeringar i att ersätta bortfallande kapacitet, dels för  investeringar för större välbefinnande för företagare.

fi-fi	Investointituen avulla edistetään myös eläinten hyvinvointia sekä ympäristöinvestointeja ja uusiutuvien energialähteiden käyttöön siirtymistä maataloudessa.
sv-se	Tack vare investeringsstödet kan också djurens välfärd stödjas, likaså miljöinvesteringar och övergång till förnybar energi i jordbruket.

fi-fi	Elintarvikkeiden kokonaisviennin arvioidaan v. 2017 olevan 1,6 mrd. euroa.
sv-se	Den totala livsmedelsexporten beräknas vara 1,6 md euro 2017.

fi-fi	Vienti kasvoi edellisvuodesta 10,7 %. 
sv-se	Exporten ökade med 10,7 %  jämfört med året innan.

fi-fi	Yritykset ovat lisäksi tehneet paljon uusia vientisopimuksia, joiden tulokset näkyvät jatkossa.
sv-se	Dessutom ingick företagen många nya exportavtal, som kommer att ge resultat längre fram.

fi-fi	 Elintarviketeollisuusliitto. 
sv-se	 Livsmedelsindustriförbundet. 

fi-fi	Jalostettujen elintarvikkeiden sekä maataloustuotteiden vienti. 
sv-se	Jalostettujen elintarvikkeiden sekä maataloustuotteiden vienti. 

fi-fi	http://tilastot.etl.fi/
sv-se	http://tilastot.etl.fi/

fi-fi	Kärkihankerahoitusta on tähän mennessä ohjattu yht. n. 2 milj. euroa Elintarviketurvallisuusvirasto Eviralle vientimahdollisuuksia avaaviin markkinoillepääsyhankkeisiin, vientivalvontajärjestelmien kehittämiseen, pk-elintarvikeyritysten neuvontaan ja vientivalmiuksien parantamiseen sekä sähköisen eläinlääkintötodistusjärjestelmän kehittämiseen.
sv-se	Hittils har spetsprojektmedel för ca 2 mn euro getts ut till Livsmedelssäkerhetsverket Evira för projekt som avser marknadstillträde med exportmöjligheter, utveckling av exportövervakningen, rådgivning och bättre exportkapacitet för små och medelstora livsmedelsföretag och framtagning av ett elektroniskt system för veterinärmedicinska intyg.

fi-fi	2.6  Digitalisaatio, kokeilut ja normien purkaminen
sv-se	2.6  Digitalisering, försöksverksamhet och avveckling av normer

fi-fi	Toimintatapojen muutoksen painopistealueella puretaan tarpeetonta sääntelyä, edistetään digitalisaatiolla hallinnon sujuvuutta ja vauhditetaan uudistuksia kokeilujen kautta.
sv-se	Ändrade verksamhetssätt är ett prioriterat område där onödig reglering avvecklas, smidigare förvaltning främjas genom digitalisering och reformer påskyndas genom försök.

fi-fi	Lisäksi uudistetaan johtamista ja toimeenpanoa.
sv-se	Dessutom reformeras ledningen och verkställigheten.

fi-fi	Julkiset palvelut rakennetaan käyttäjälähtöisiksi ja ensisijaisesti digitaalisiksi.
sv-se	De offentliga tjänsterna blir användarorienterade och i första hand digitala.

fi-fi	Luodaan suotuisaa toimintaympäristöä digitaaliselle liiketoiminnalle.
sv-se	En gynnsam omvärld skapas för digital affärsverksamhet.

fi-fi	Tavoitteena on helpottaa kansalaisten arkea ja yritysten toimintaa sekä tehostaa julkista hallintoa.
sv-se	Målet är att underlätta medborgarnas vardag och företagens verksamhet samt att göra den offentliga förvaltningen mer effektiv.

fi-fi	Seuraavassa kuviossa on esitetty digitalisaatio, kokeilut ja normien purkaminen  -painopisteen kärkihankkeiden keskeisten etappien saavuttaminen v. 2017.
sv-se	Figuren nedan visar hur de viktigaste etapperna uppnåddes 2017 i spetsprojekten inom det prioriterade området digitalisering, försöksverksamhet och avveckling av normer.

fi-fi	Digitalisaatio, kokeilut ja normien purkaminen -painopisteen keskeisimmät etapit 2017
sv-se	De viktigaste etapperna 2017 i det prioriterade området digitalisering, försöksverksamhet och avveckling av normer

fi-fi	Digitalisoidaan julkiset palvelut
sv-se	De offentliga tjänsterna digitaliseras

fi-fi	Digitaalisten julkisten palveluiden kehittäminen pohjautuu erilaisten tietovarantojen hallintaan ja hyödyntämiseen.
sv-se	Utvecklingen av de digitala offentliga tjänsterna bygger på förvaltning och utnyttjande av olika typer av datalager.

fi-fi	Tiedonhallintalain uudistaminen käynnistyi työryhmän linjausten  pohjalta.
sv-se	En revidering av informationshanteringslagen startade utifrån de riktlinjer   som en arbetsgrupp lade fram.

fi-fi	Sääntelyn kohteina ovat mm. tiedonhallinnan suunnittelu- ja kuvausvelvoitteet (sis. myös kokonaisarkkitehtuurin), tiedon elinkaaren hallinta, tiedon vaihto rajapintojen avulla, tietojen säilytys ja arkistointi (mm. säilytysajat), tietoturvasääntely sekä tiedonhallinnan ohjaus.
sv-se	Revideringen gäller bland annat skyldigheten av planera och beskriva (inklusive samlad arkitektur), hantering av livscykeln för information, informationsutbyte med hjälp av gränssnitt, förvaring och arkivering av information (bl.a. förvaringstider), dataskydd och styrning av informationshanteringen.

fi-fi	 Tiedonhallinnan lainsäädännön kehittämislinjaukset. 
sv-se	 Tiedonhallinnon lainsäädännön kehittämislinjaukset. 

fi-fi	Työryhmän raportti.
sv-se	Arbetsgruppsrapport.

fi-fi	Kärkihankkeelle varatulla 100 milj. euron määrärahalla on rahoitettu 15 strategisesti merkittävää digitalisaatiohanketta.
sv-se	Med anslaget på 100 mn euro för spetsprojektet har 15 strategiskt viktiga digitaliseringsprojekt finansierats.

fi-fi	Esimerkkeinä näistä ovat kansallinen tulorekisteri ja kiinteistö- ja rakentamisalan digitalisaatiohanke (KIRA-digi).
sv-se	Bland dem kan ett nationellt inkomstregister och ett digitaliseringsprojekt inom fastighets- och byggbranschen nämnas (KIRA-digi).

fi-fi	Kansallisen tulorekisterin (L 53/2018) tavoitteena on keventää yritysten hallinnollista taakkaa yksinkertaistamalla palkan maksamiseen liittyviä ilmoitusmenettelyjä.
sv-se	Målet med det nationella inkomstregistret (L 53/2018) är att minska företagens administrativa börda genom att anmälningsförfarandena för löneutbetalning förenklas.

fi-fi	Palkkatiedot ilmoitetaan 1.1.2019 lähtien tulorekisteriin viiden päivän kuluessa palkan maksutapahtumasta.
sv-se	Från och med den 1 januari 2019 ska löneuppgifter anmälas till inkomstregistert senast fem dagar efter betalningstranskationen.

fi-fi	Tiedot siirtyvät sähköisesti rekisteriin suoraan palkkahallinnon järjestelmistä ja muista tietoa tuottavista järjestelmistä.
sv-se	Uppgifterna förs elektroniskt över till registret direkt från lönehanteringssystemen och andra system som producerar information.

fi-fi	Verohallinto on rekisterin omistaja ja vastuuviranomainen.
sv-se	Skatteförvaltningen äger och ansvarar för registret.

fi-fi	KIRA-digi -hankkeessa oli vuoden 2017 lopussa käynnissä tai jo päättynyt 78 rakennetun ympäristön toimialan kokeilua, joissa kokeiltiin uusia toimintatapoja ja teknisiä ratkaisuja.
sv-se	I slutet av 2017 innehöll Projektet KIRA-digi 78 försök inom området byggd miljö, som antingen pågick eller redan var avslutade. I försöket testades nya arbetssätt och tekniska lösningar.

fi-fi	Tulevaisuuden digikaavoitukseen keskittyvässä Maankäyttöpäätöksethankkeessa konkreettisia askeleita otettiin mm. määrittämällä kansainväliset standardit täyttävät vähimmäisvaatimukset tulevaisuuden digikaavoille ja keskeisille maankäyttöpäätöksille.
sv-se	Projektet Maankäyttöpäätökset avsåg markanvändningsbeslut och var inriktat på framtidens digitaliserade planläggning. Arbetet resulterade i några konkreta steg framåt, bland annat genom att det lades fast minimikrav som uppfyller internationella standarder för digitala planer och de viktigaste markanvändningsbesluten i framtiden.

fi-fi	Kansallisen palveluarkkitehtuurin toteuttamisohjelma (KaPA) päättyi 31.12.2017, jolloin ohjelmassa toteutetut sähköisen asioinnin tukipalvelut olivat laajasti käytössä koko julkishallinnossa.
sv-se	Programmet för den nationella servicearkitekturen (KaPa) avslutades den 31 december 2017. Redan då var de stödtjänster för elektroniska tjänster som programmet hade tagit fram i omfattande användning i hela den offentliga förvaltningen.

fi-fi	Vuoden lopussa otettiin käyttöön entiset palvelut korvaavat kansalaisen tunnistautumispalvelu (Suomi.fi-tunnistus) ja verkkomaksamisen palvelu (Suomi.fi-maksut).
sv-se	I slutet av året infördes en identifikationstjänst (Suomi.fiidentifikation), som ersätter tidigare tjänster, och en tjänst för nätbetalning (Suomi.fibetalningar). Medborgarkontot ersattes med tjänsten Suomi.fi-meddelanden.

fi-fi	Kansalaisen asiointitili korvattiin Suomi.fi-viestit -palvelulla ja jatkettiin toisen puolesta asioimisen mahdollistavan valtuutuspalvelun (Suomi.fi-valtuudet) käyttöönottoja.
sv-se	Samtidigt fortsatte man att införa en tjänst som tillåter att någon uträttar ärenden för någon annan (Suomi.fi-fullmakter).

fi-fi	Hankkeen loppuraportissa todetaan, että ohjelmassa saavutettiin sille asetetut keskeiset tulokset suunnitellusti, aikataulussa ja alle alkuperäisen budjetin.
sv-se	I slutrapporten från projektet sägs det att programmet uppnådde sina viktigaste mål som planerat, i tid och med en mindre budget än den som hade avsatts.

fi-fi	Ulkoisen arvioinnin mukaan KaPA on poikkeuksellinen ja ensimmäinen kansallisesti yhteisten tukipalveluiden kehittämisohjelma, jonka tarkoituksena on myös muuttaa valtio- ja kuntatoimijoiden ajattelua ja asiakaslähtöisyyttä.
sv-se	Enligt en extern utvärdering är KaPA ett ovanligt utvecklingsprojekt och samtidigt det första utvecklingsprojektet för gemensamma nationella stödtjänster. Ett av syftena med programmet var också att få statliga och kommunala aktörer att tänka om och bli mer kundorienterade.

fi-fi	Valtion ja kuntasektorin yhteistyön on todettu toteutuneen ohjelmassa erittäin toimivana.
sv-se	Samarbetet mellan staten och kommunsektorn fungerade mycket bra i programmet, sägs det i utvärderingen.

fi-fi	Kertomusvuonna käynnistettiin kokeiluhanke Ekosysteemifoorumi, jolla vauhditetaan kansalaisten ja yritysten tarpeita palvelevien digiekosysteemien kehkeytymistä.
sv-se	Under året startade försöksprojektet Ekosysteemifoorumi, som ska skynda på utvecklingen av digitala ekostsyem som tillgodoser medborgarnas och företagens behov.

fi-fi	Lisäksi kehitettiin digituen toimintamallia AUTA-hankkeessa.
sv-se	Dessutom togs det fram en verksamhetsmodell för digitalt stöd i projektet AUTA.

fi-fi	Julkisen hallinnon tietovarantojen ja tiedon hyödyntämisen mahdollisuuksia on kehitetty ministeriön asettamassa Yhteinen tiedon hallinta -hankkeessa toteuttamalla selvitys ja kokeilu suurten tiedostojen siirrosta osana Kansallinen palveluväylä -konseptia.
sv-se	Projektet Yhteinen tiedon hallinta tillsattes av ministeriet och det tog fram nya möjligheter att nyttiggöra datalager och information som finns i den offentliga förvaltningen. Projektet gjorde en utredning och genomförde ett försök med att överföra stora filer inom ramen för konceptet för en nationell informationsled, Kansallinen palveluväylä.

fi-fi	Kehitystyön rinnalla on valmisteltu uusia toimintarakenteita sekä henkilötiedon suostumusperusteista hyödyntämistä ns. omadata-periaatteiden mukaisesti.
sv-se	Vid sidan av utvecklingsarbetet har nya verksamhetsstrukturer och utnyttjande av persondata utifrån samtycke, enligt den så kallade omdata-principen, förberetts.

fi-fi	Rakennetaan digitaalisen liiketoiminnan kasvuympäristö
sv-se	Skapa en digital tillväxtmiljö för affärsverksamhet

fi-fi	Uusiin toimintamalleihin, palveluekosysteemeihin ja käyttäjäkeskeiseen palvelukehitykseen siirtyminen edellyttää toimenpiteitä kaikilla sektoreilla.
sv-se	Övergången till nya handlingsmodeller, serviceekosystem och användarorienterad tjänsteutveckling kräver åtgärder inom alla sektorer.

fi-fi	Muutos mahdollistetaan mm. kehittämällä säädösympäristöä, madaltamalla alalle tulon kynnystä sekä avaamalla kilpailua.
sv-se	Förändringen blir möjlig bland annat när lagstiftningsmiljön föbättras, tröskeln för etablering i branschen blir lägre och konkurrensen avregleras.

fi-fi	Tiedon hyödyntämiseen perustuvan liiketoiminnan edellytyksiä on parannettu yleisesti toimeenpanemalla valtioneuvoston periaatepäätös datan hyödyntämisestä liiketoiminnassa (2016) ja liikenteen palveluiden osalta liikennepalvelulailla (320/2017), joka tuli voimaan tietoja koskevalta osin 1.1.2018.
sv-se	Möjligheterna att utnyttja data i affärsverksamhet har överlag förbättrats tack vare statsrådets principbeslut om nyttjande av data i affärsverksamhet (2016) och vad beträffar transportservice tack vare lagen om transportservice (320/2017), som trädde ikraft den 1 januari 2018 i fråga om bestämmelserna om in formation.

fi-fi	Liikennemarkkinoiden avaamisen osalta laki tulee voimaan 1.7.2018.
sv-se	Den del av lagen som gäller avreglering av transportmarknaden träder i kraft den 1 juli 2018.

fi-fi	Laki mahdollistaa uudenlaiset, tietoon perustuvat, käyttäjälähtöiset ja eri liikennemuotoja yhdistävät palvelut.
sv-se	Lagen möjliggör nya informationsbaserade och användarorienterade tjänster som kombinerar olika transportformer.

fi-fi	Lailla on mahdollistettu olennaisten tietojen avoimuus sekä edistetty lippu- ja maksujärjestelmien yhteen toimivuutta ja rajapintojen avoimuutta.
sv-se	Den ger större öppenhet för väsentliga data och medverkar till interoperabilitet mellan biljett- och betalsystemen samtidigt som gränssnitten öppnas.

fi-fi	Muutokset luovat edellytyksiä lisääntyvälle kilpailulle ja siten kuluttajalähtöisemmille toimintatavoille.
sv-se	Förändringarna skapar förutsättningar för ökande konkurrens, vilket ger ett mer konsumentorienterat grepp i verksamheten.

fi-fi	Käyttäjien edellytyksiä luottaa internetiin ja digitaalisiin toimintatapoihin vahvistettiin kansallisen tietoturvallisuusstrategian (2016) toimilla.
sv-se	Användarnas förutsättningar att kunna lita på webben och digitala arbetsätt stärktes via åtgärderna i den nationella informationssäkerhetsstrategin  (2016).

fi-fi	Esimerkiksi verkko- ja tietoturvasääntelyä sekä sähköisen tunnistamisen lainsäädäntöä on kehitetty EU- ja kansallisella tasolla.
sv-se	Lagstiftningen om exempelvis nät- och informationssäkerheten och om elektronisk identifikation har utvecklats både i EU och på nationell nivå.

fi-fi	Strategian toimenpiteistä yli puolet oli vuoden 2017 loppuun mennessä toteutettu.
sv-se	Mer än hälften av åtgärderna i strategin hade genomförs före årets slut.

fi-fi	Älykkään automaation ja robotiikan periaatepäätöksen (2016) toimeenpanon ja robotiikan edistämistoimien myötä Suomeen on syntynyt tieliikenteen ja merenkulun automaatioon uusia toimijaverkostoja ja kansainvälisesti tunnustettuja testialueita.
sv-se	I takt med att principbeslutet om smart robotik och automatisering (2016) har verkställts och åtgärder för att främja införande av robotik har vidtagits, har Finland fått nya nätverk av aktörer inom automation för vägtrafik och sjöfart och internationellt erkända testområden.

fi-fi	Lisäksi kaikkia liikennemuotoja koskevalla, automaation edistämiseksi laaditulla tiekartalla varmistetaan automaatiolle otollisen säädös- ja toimintaympäristön syntyminen.
sv-se	Dessutom ska färdplanen för ökad automatisering gälla alla transportformer och säkerställa att det växer fram en gynnsam lagstiftnings- och omvärldsmiljö för automatisering.

fi-fi	Vuonna 2017 julkaistussa satelliittinavigoinnin toimenpideohjelmassa (2017) kuvataan toimenpiteet, joilla Suomi nostetaan yhdeksi satelliittijärjestelmien hyödyntämisen kärkimaaksi.
sv-se	Åtgärdsplanen för satellitnavigering (2017) beskriver de åtgärder som ska göra Finland till ett av de länder som är bäst på att utnyttja satellitsystem.

fi-fi	Ohjelmassa keskeisimpiä toimenpiteitä ovat satelliittitiedon käyttäminen liiketoiminnassa, paikannuksen laadun varmistaminen erityisesti arktisilla alueilla ja piensatelliittien hyödyntäminen.
sv-se	Bland de viktigaste åtgärderna märks tillämpning av satellitinformation i affärsverksamhet,  kvalitetssäkring av satellitnavigering, särskilt i arktiska områden, och användning av småsatelliter.

fi-fi	Säädösten sujuvoittaminen
sv-se	Smidigare författningar

fi-fi	Kertomusvuonna kansalaisten arkea helpotettiin mm. ammatillisen koulutuksen uudistuksella, henkilökortin sähköisellä hakemusmenettelyllä, aselupamenettelyn yksinkertaistamisella, haja-asutusalueen jätevesien käsittelyn kohtuullistamisella, liikennesääntöjen ja seuraamusten selkeyttämisellä, kuljettajakoulutusuudistuksella sekä ajoneuvojen katsastusaikojen yhdenmukaistamisella EU-sääntöihin.
sv-se	Under årets underlättades medborgarnas vardag bland annat genom en reform av yrkesutbildningen, rätt att ansöka om id-kort elektroniskt, förenklat vapentillståndsförfarande, mindre stränga bestämmelser för behandling av avloppsvatten i glesbygd, tydligare trafikregler och påföljder, reform av förarutbildningen och harmonisering av besikningstiderna för fordon med EUreglerna.

fi-fi	Listattuja säädösten sujuvoittamis- tai uudistushankkeita on yli 200.
sv-se	Förteckningen över smidigare lagstiftning och reformprojekt innehåller drygt 200 punkter.

fi-fi	Yritysten toimintaedellytyksiä parannettiin mm. avaamalla markkinoita erityisesti liikenteessä, maakaasumarkkinoilla, avaruustoiminnassa ja alkoholin jälleenmyynnissä, lisäämällä sähköistä asiointia sekä purkamalla ulosottoon liittyviä työllistymisen kannustinloukkuja.
sv-se	Företagens verksamhetsförutsättningar förbättrades bland annat genom att marknaden avreglerades,  särskilt transporter, marknaden för naturgas, rymdaktivitet och återförsäljning av alkohol. Vidare utvidgades myndigheternas e-tjänster och undanröjdes hindren för att ta jobb i fall av utsökning.

fi-fi	Hallinnon keventämistä (ilmoitusmenettelyt) ja palvelujen digitalisointia jatkettiin.
sv-se	Arbetet med att banta ner förvaltningen (anmälningsförfaranden) och att digitalisera tjänster fortsatte.

fi-fi	Keskeisimmät hankkeet olivat:
sv-se	De viktigaste projekten var följande:

fi-fi	Nimiasioiden käsittelyä joustavoitetaan sähköisillä palveluilla (L 946/2017) 1.1.2019 alkaen (oikeusministeriö)
sv-se	Behandlingen av namnärenden blir smidigare tack vare elektroniska tjänster (L 946/2017), från och med den 1 januari 2019 (justitieministeriet).

fi-fi	Ammatillisen koulutuksen uudistus (L 531–535/2017) voimaan 1.1.2018 (opetus- ja kulttuuriministeriö)
sv-se	En reform av yrkesutbildningen (L 531–535/2017) trädde i kraft den 1 januari 2018 (undervisnings- och kulturministeriet).

fi-fi	Startup -yrittäjien ja ulkomaalaisten asiantuntijoiden oleskelulupia ja järjestelmää kevennetään (L 121/2018), voimaan 1.4.2018 (sisäministeriö)
sv-se	Det blir enklare för tillväxtföretagare och utländska experter att få uppehållstillstånd (L 121/2018), från och med den 1 april 2018 (inrikesministeriet).

fi-fi	Alkoholilain kokonaisuudistus (L 1102/2017) voimaan 1.3.2018 (sosiaali- ja terveysministeriö)
sv-se	En genomgripande reform av alkohollagen (L 1102/2017) träder i kraft den 1 mars 2018 (social- och hälsovårdsministeriet).

fi-fi	Kansallinen tulorekisteri (L 53/2018) käyttöön v. 2019 (valtiovarainministeriö)
sv-se	Det nationella inkomstregistret (L 53/2018) införs 2019 (finansministeriet).

fi-fi	Laki liikenteen palveluista (HE 145/2017 vp) laajenee kattamaan kaikki liikennemuodot ja kokoaa tiedot yhteen liikennealan rekisteriin 1.7.2018 (liikenne- ja viestintäministeriö)
sv-se	Lagen om transportservice (RP 145/2017 rd) utvidgas och kommer att innefatta alla transportformer och den samlar alla uppgifter i ett enda register; ändringen träder i kraft den 1 juli 2018 (kommunikationsministeriet).

fi-fi	Rakentamismääräyskokoelman uudistus on vähentänyt yksittäisiä vaatimuksia 50 % 1.1.2018 alkaen (ympäristöministeriö)
sv-se	En reform av byggbestämmelsesamlingen har minskat enskilda krav med 50 %; reformen träder i kraft den 1 januari 2018 (miljöministeriet).

fi-fi	Tieliikennelain kokonaisuudistus (HE 180/2017 vp) lisää turvallisuutta ja muuttaa seuraamusjärjestelmää (liikenne- ja viestintäministeriö)
sv-se	En totalreform av vägtrafiklagen (RP 180/2017 rd) ökar säkerheten och ändrar påföljdssystemet (kommunikationsministeriet).

fi-fi	Hallituksen lakiesitysten vaikutusarviointeja käsittelevälle lainsäädännön arviointineuvostolle kertomusvuosi oli sen toinen ja samalla ensimmäinen kokonainen toimintavuosi.
sv-se	För rådet för bedömning av lagstiftningen som gör konsekvensbedömningar regeringens propositioner var 2017 det andra året och samtidigt det första hela verksamhetsåret.

fi-fi	Vuonna 2017 se antoi ministeriöille 26 lausuntoa (v. 2016:
sv-se	Rådet lämnade 26 utlåtanden (2016:

fi-fi	12 lausuntoa).
sv-se	12 utlåtanden) till ministerierna.

fi-fi	Arviointineuvosto päättää itsenäisesti, mistä hallituksen esityksistä se lausuu.
sv-se	Bedömningsrådet bestämmer självständigt vilka propositioner det yttrar sig om.

fi-fi	Arviointineuvoston vuosikatsaus ja sen lausunnot ovat nähtävissä arviointineuvoston verkkosivulla.
sv-se	Rådets årsöversikt och utlåtanden finns på dess webbplats.

fi-fi	Yritysten sääntelytaakkaa ennallaan pitämään tarkoitettua ns. yksi yhdestä -mallia kokeiltiin vuoden 2017 ajan työ- ja elinkeinoministeriössä sekä maa- ja metsätalousministeriössä.
sv-se	Modellen En in, en ut som är avsedd att minska företagens regleringsbörda testades 2017 på arbets- och näringsministeriet och jord- och skogsbruksministeriet.

fi-fi	Kokeilun tarkoituksena oli kansainvälisten esikuvien mukaisesti, että yrityksiltä otettaisiin pois vanhoja velvoitteita saman arvoisesti kuin niille ollaan asettamassa uusia velvoitteita.
sv-se	Syftet var, precis som i internationella förebilder, att företagen skulle befrias från gamla skyldigheter enligt samma värde som de tillförs nya skyldigheter.

fi-fi	Kokeilun tulos  oli, että mallin soveltaminen lainvalmistelutyössä on periaatteessa mahdollista.
sv-se	Resultatet  av försöket var att modellen i princip kan tillämpas i lagstiftningsarbetet.

fi-fi	Kokeilun yhteydessä työ- ja elinkeinoministeriössä kehitettiin laskuri yritysvaikutusten arvioimiseksi ja periaatteen soveltamiseksi .
sv-se	Under försöker tog arbets- och näringsministeriet fram en räknefunktion som kan användas för att bedöma hur stora företagseffekterna är och hur principen kan tillämpas .

fi-fi	Edellytyksenä soveltamiselle on riittävä ohjeistus ja tuki mallin käyttöön sekä resursointi ja osaaminen tarvittavien aineistojen hankkimiseen ja työstämiseen malliin sopivaksi.
sv-se	En förutsättning är att det ges adekvata anvisningar för tillämpningen och stöd för att använda modellen. Dessutom behövs det resurser och kompetens för att skaffa fram och bearbeta nödvändigt material för modellen.

fi-fi	Lisäksi on tärkeä varmistaa hallinnonalojen välinen koordinointi, jotta yksi yhdestä -periaate, -jäämälaskenta ja -tilinpäätösmenettely on mahdollista toteuttaa.
sv-se	Vidare är det viktigt att försäkra sig om samordning mellan förvaltningsområdena för att principen En in, en ut  ska kunna genomföras, likaså återstodsberäkningar och bokslutsförfarandet för modellen.

fi-fi	Lainsäädännön arviointineuvosto antaa kokeilusta lausunnon keväällä 2018, minkä jälkeen hallitus päättää etenemisestä asiassa.
sv-se	Bedömningsrådet yttrar sig om försöket våren 2018. Därefter bestämmer regeringen om fortsättningen.

fi-fi	 Tuominen-Thuesen ym. ”
sv-se	 Tuominen-Thuesen et al. 

fi-fi	Yksi yhdestä” -malli osana sääntelyn kehittämistä ja arviointia. 
sv-se	"Yksi yhdestä" -malli osana sääntelyn kehittämistä ja arviointia. 

fi-fi	Valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoiminnan julkaisusarja 13/2018.
sv-se	Publikationsserie för statsrådets utrednings- och forskningsverksamhet 13/2018.

fi-fi	ksi yhdestä -kokeiluhankkeen loppuraportti. 
sv-se	Yksi yhdestä -kokeiluhankkeen loppuraportti. 

fi-fi	Maaliskuussa 2018 valmistui loppuraportti sääntelytaakan arviointia ja vähentämistä selvittäneestä hankkeesta .
sv-se	I mars 2018 blev slutrapporten om projektet för att bedöma och minska regleringsbördan klar .

fi-fi	Sääntelytaakalla viitataan sellaisiin lainsäädännöstä johtuviin vaikutuksiin, jotka kuormittavat sääntelyn kohteita taloudellisesti, kuluttavat aikaa tai aiheuttavat vaivaa ja harmia.
sv-se	Med regleringbörda avses den typen av konsekvenser av lagstiftningen som belastar regleringsobjekten ekonomiskt, tar tid eller orsakar möda och besvär.

fi-fi	Hankkeessa pyrittiin luomaan kattava, realistinen ja moniulotteinen yleiskuva yrityksiin, kansalaistoimintaan ja kansalaisiin kohdistuvasta sääntelytaakasta Suomessa.
sv-se	Projektet eftersträvande att ta fram en heltäckande, realistisk och mångdimensiell generell bild av den regleringsbörda som företag, medborgaraktiviteter och medborgarna orsakas i Finland.

fi-fi	Erityisenä tavoitteena oli tunnistaa turhan taakan keskeisimmät lähteet.
sv-se	Ett särskilt mål var att upptäcka de största källorna till onödig börda.

fi-fi	Tutkimusraportissa esitetään useita kehittämisehdotuksia.
sv-se	Rapporten lägger fram ett flertal utvecklingsförslag.

fi-fi	Keskeisenä kehittämiskohteena painottuu laadukas lainvalmistelu, jolla varmistetaan sääntelyn tarkoituksenmukaisuus suhteessa myönteisiin ja kielteisiin vaikutuksiin sekä sääntelyn selkeys ja johdonmukaisuus.
sv-se	Ett av de viktigaste insatsområdena är högkvalitativ lagberedning för att säkerställa att regleringen är ändamålsenlig i relation till positiva och negativa effekter och att regleringen är tydlig och konsekvent.

fi-fi	 Rantala ym. E
sv-se	 Rantala et al. 

fi-fi	roon turhasta sääntelystä – sääntelytaakan arviointi ja vähentäminen. 
sv-se	Eroon turhasta sääntelystä – sääntelytaakan arviointi ja vähentäminen. 

fi-fi	Kokeilukulttuuri ja tieto käyttöön
sv-se	Försökskulturen och användningen av information

fi-fi	Hallitusohjelman mukaiset strategiset kokeilut (esim. perustulo- ja valinnanvapauskokeilut), ovat käynnissä ja eri hallinnonalojen kokeilutoiminta on vilkasta.
sv-se	De strategiska försöken (t.ex. försöken med basinkomst och valfrihet) pågår och försöksverksamheten är livlig inom förvaltningsområdena.

fi-fi	Kokeilukulttuuria on vahvistettu avaamalla Kokeilunpaikka.fi -alusta keväällä 2017 ja aloittamalla yhteistyö Motiva Oy:n kanssa alustan edelleen kehittämiseksi.
sv-se	Försökskulturen stärktes när plattformen Kokeilunpaikka.fi öppnades våren 2017 och samarbetet med Motiva Ab börjades för att utveckla platformen ännu vidare.

fi-fi	Kokeilun paikassa on toteutettu ensimmäiset pienkokeilujen rahoitushaut kiertotalousteemasta, ja sen käyttö kasvaa koko ajan.
sv-se	Där har de första ansökningarna om bidrag för mindre försök inom området cirkulär ekonomi gjrots och plattformen används i allt större utsträckning.

fi-fi	Valtioneuvoston päätöksentekoa on tuettu suuntaamalla valtioneuvoston tutkimus- ja selvitystoiminnan rahoitusta valtioneuvoston hyväksymän selvitys- ja tutkimussuunnitelman mukaisesti hallitusohjelman painopisteisiin.
sv-se	Statsrådets beslutsfattande stöddes genom att finansieringen till statsrådets forsknings- och utredningsverksamhet i överenstämmelse med statsrådets utrednings- och forskningsplan gick till de prioriterade områdena i regeringsprogrammet.

fi-fi	Kertomusvuonna oli käynnissä 132 hanketta, joista 70 oli v. 2017 käynnistyneitä hankkeita.
sv-se	Under året pågick 132 projekt, varav 70 hade startat 2017.

fi-fi	Hankkeista 68 päättyi kertomusvuoden aikana. Hankeraportteja julkaistiin 82.
sv-se	Vidare avslutades 68 projekt under året och det publicerades 82 projektrapporter.

fi-fi	Hankkeista välitettiin tietoa mm. Tietokayttoon.fi -verkkosivulla, jolla oli kävijöitä lähes 70 000.
sv-se	Information om projekten lades ut bland annat på Tietokayttoon.fi, som hade nästan 70 000 besökare.

fi-fi	Valtiontalouden tarkastusviraston selvityksen  mukaan valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoimintaan kuuluvat uudet tutkimusrahoituksen muodot on järjestetty valtioneuvoston antamien linjausten mukaisesti.
sv-se	Enligt en utredning från Statens revisionsverk  har de nya formerna av forskningsfinansiering inom statsrådets utrednings- och forskningsverksamhet ordnats i överensstämmelse med riktlinjerna från statsrådet.

fi-fi	Rahoittajat ja ministeriöt ovat ottaneet käyttöön uusia toimintatapoja, joiden kautta rahoitettujen hankkeiden tuloksia voidaan hyödyntää yhteiskunnallisessa päätöksenteossa.
sv-se	Finansiärerna och statsrådet har infört nya arbetsätt som kan medverka till att resultaten från projekten kan utnyttjas i samhälleligt beslutsfattande.

fi-fi	Uusia keinoja ovat vaikuttavuuskertomukset sekä hyödyntämis- ja viestintäsuunnitelmat, joiden kautta hankkeiden vaikuttavuutta edistetään jo prosessin kuluessa.
sv-se	Bland de nya verktygen märks resultatberättelser samt utnyttjande- och kommunikationsplaner, som kan användas för att förbättra genomslaget redan under processens gång.

fi-fi	Rahoitus on myös edistänyt hallinnonalojen välistä yhteistyötä.
sv-se	Dessutom har finansieringen varit bra för samarbetet mellan förvaltningsområdena.

fi-fi	 Valtion tutkimuslaitosten ja tutkimusrahoituksen kokonaisuudistuksen (TULA) päätöksentekoa tukevan toiminnan organisointi. 
sv-se	 Valtion tutkimuslaitosten ja tutkimusrahoituksen kokonaisuudistuksen (TULA) päätöksentekoa tukevan toiminnan organisointi. 

fi-fi	Valtiontalouden tarkastusviraston selvitykset 2/2018.
sv-se	Statens revisionsverks utredningar 2/2018.

fi-fi	https://www.vtv.fi/files/6066/2_2018_Valtion_tutkimuslaitosten_ja_tutkimusrahoituksen_kokonaisuudistuksen_(TULA)_paatoksentekoa_tukevan_toiminnan_organisointi.pdf
sv-se	https://www.vtv.fi/files/6066/2_2018_Valtion_tutkimuslaitosten_ja_tutkimusrahoituksen_kokonaisuudistuksen_(TULA)_paatoksentekoa_tukevan_toiminnan_organisointi.pdf

fi-fi	Johtamisen ja toimeenpanon parantaminen valtioneuvostossa
sv-se	Bättre ledarskap och verkställighet i statsrådet

fi-fi	Kertomusvuonna valmisteltiin selvitystä yhtenäisen valtioneuvoston mallin toimivuudesta Suomessa.
sv-se	Under året förbereddes en utredning om hur en modell för enhetlighet inom statsrådet kan fungera i Finland.

fi-fi	Osana selvitystä tarkasteltiin myös komiteatyön uudistamista osana laajojen lainsäädäntöhankkeiden valmistelua.
sv-se	Ett led i utredningen var att se över kommittéarbetet som en del av stora lagstiftningsprojekt.

fi-fi	Selvitystyö valmistui 18.4.2017. 
sv-se	Utredningen blev klar den 18 april 2018 .

fi-fi	Selvityksen valmistuttua toimintatapojen uudistamisen ministerityöryhmä on käsitellyt ehdotukset.
sv-se	Efter det att utredningen blev klar har ministerarbetsgruppen för förnyade handlingssätt behandlat förslagen.

fi-fi	Ehdotusten toimeenpano ja jatkoselvitys toteutetaan osana johtamisen kärkihanketta.
sv-se	Genomförandet och den fortsatta utredningen av förslagen genomförs inom spetsprojektet för ledarskap.

fi-fi	 Valtioneuvoston kehittämistyöryhmän selvitys. 
sv-se	 Utredning av statsrådets utvecklingsgrupp. 

fi-fi	Yhtenäinen valtioneuvosto syntyy yhteistyöllä ja yhtenäisillä toimintatavoilla. 
sv-se	Yhtenäinen valtioneuvosto syntyy yhteistyöllä ja yhtenäisillä toimintatavoilla. 

fi-fi	Valtiovarainministeriön julkaisuja 15/2017.
sv-se	Finansministeriets publikationer 15/2017.

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-251-845-3
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-251-845-3

fi-fi	Valtionhallinnon johtamista kehitetään siten, että johtamisesta tulee entistä ammattimaisempaa ja johtamisjärjestelmät ovat toimivia.
sv-se	Ledarskapet inom statsförvaltningen utvecklades och målet är att det ska bli mer professionellt och att ledarskapssystemen ska fungera.

fi-fi	Lisäksi johtamisen tuloksellisuuden seurantaa ja raportointia tehostetaan.
sv-se	Vidare kommer uppföljningen och rapporteringen av resultaten och genomslaget att effektiviseras.

fi-fi	Käynnissä on tätä tukevia erilaisia hankkeita liittyen esim. johtamissopimuksiin, strategiseen henkilöstöjohtamiseen ja virastojen palvelulupauksiin.
sv-se	Det pågår en rad projekt som stöder detta, till exempel projekt för ledarskapskontrakt, strategisk personalledning och ämbetsverkens servicelöften.

fi-fi	2.7  Maakunta- ja sote-uudistus
sv-se	2.7  Landskapsreformen och social- och hälsovårdreformen

fi-fi	Maakunta- ja sote-uudistuksessa Manner-Suomeen perustetaan uudet maakunnat, uudistetaan sosiaali- ja terveydenhuollon rakenne, palvelut ja rahoitus sekä siirretään maakunnille uusia tehtäviä mm. kunnilta ja valtion aluehallinnosta.
sv-se	Genom landskaps- och social- och hälsovårdsreformen kommer det i det fasta Finland att grundas nya landskap, social- och hälsovårdens struktur, tjänster och finansiering kommer att reformeras, och nya uppgifter från bland annat kommunerna och statens regionförvaltning kommer att flyttas över till landskapen.

fi-fi	Itsehallinnolliset maakunnat muodostetaan nykyisen maakuntajaon pohjalta.
sv-se	De självstyrande landskapen bildas utifrån den nuvarande landskapsindelningen.

fi-fi	Maakunnat perustetaan vuoden 2018 aikana, maakuntavaalit on suunniteltu järjestettävän syksyllä 2018 ja tehtävien järjestämisvastuu siirtyy maakunnille 1.1.2020 lukien.
sv-se	Landskapen bildas under 2018, på hösten 2018 har planerats att ordna landskapsval och ansvaret för att organisera uppgifter överförs till landskapen från och med 1.1.2020.

fi-fi	Lisäksi perustetaan sosiaali- ja terveydenhuollon viisi yhteistyöaluetta.
sv-se	Dessutom inrättas fem samarbetsområden för social- och hälsovården.

fi-fi	Valtio vastaa ensisijaisesti tulevien maakuntien rahoituksesta.
sv-se	Staten ansvarar i första hand för finansieringen av de kommande landskapen.

fi-fi	Uudistuksen tavoitteena on kuroa umpeen iso osa julkisen talouden kestävyysvajeesta.
sv-se	Målet med reformen är att täcka en stor del av hållbarhetsunderskottet i de offentliga finanserna.

fi-fi	Hallituksen 10 mrd. euron säästötavoitteesta n. 3 mrd. euroa on tarkoitus saada sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksista vuoteen 2030 mennessä.
sv-se	Av det sparmål på 10 md euro som regeringen har satt upp fram till 2030 är det meningen att reformerna i social- och hälsovården ska stå för ca 3 md euro.

fi-fi	Säästötavoitteen saavuttaminen edellyttää, että menot saavat jatkossa kasvaa vain 0,9 % vuodessa, kun nyt ne kasvavat 2,4 % vuosittain.
sv-se	För att uppnå detta får utgifterna i fortsättningen inte växa mer än 0,9 % per år, då de nu växer med 2,4 % per år.

fi-fi	Keväällä 2017 annettiin eduskunnalle uudistuksen viisi keskeistä hallituksen esitystä.
sv-se	Våren 2017 lämnade regeringen reformens fem centrala propositioner till riksdagen.

fi-fi	Maakuntalailla perustetaan uudet maakunnat ja toteutetaan niiden talous ja hallinto.
sv-se	Med landskapslagen grundas de nya landskapen och verkställs deras ekonomi och förvaltning.

fi-fi	Sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislailla siirretään sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen järjestämisvastuu kunnilta maakunnille.
sv-se	Med lagen om ordnande av social- och hälsovård flyttas ansvaret för att ordna social- och hälsovårdstjänsterna från kommunerna till landskapen.

fi-fi	Voimaanpanolailla toteutetaan laajamittaiset omaisuuksien ja henkilöstön siirtymäjärjestelyt.
sv-se	Med införandelagen genomförs de omfattande övergångsarrangemangen för egendom och personal.

fi-fi	Maakuntien rahoituslailla annetaan säännökset valtion rahoituksen kokonaistasosta ja kohdentumisesta maakuntakohtaisesti.
sv-se	I lagen om landskapens finansiering föreskrivs om helhetsnivån för statens finansiering och dess fördelning på enskilda landskap.

fi-fi	Kuntien valtionosuusjärjestelmä uudistetaan vastaamaan kunnille jääviä tehtäviä. 
sv-se	Systemet för kommunernas statsandelar revideras för att svara mot de uppgifter som kvarstår hos kommunerna. 

fi-fi	 HE 15/2017 vp, HE 57/2017 ja HE 71/2017
sv-se	 RP 15/2017 rd, RP 57/2017 rd RP 71/2017 rd

fi-fi	Laissa sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamisesta säädetään sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottajien toimintaedellytyksistä, rekisteröinnistä ja valvonnasta (HE 52/2017 vp).
sv-se	I lagen om produktion av social- och hälsovårdstjänster föreskrivs om verksamhetsförutsättningar, registrering och tillsyn av producenterna av social- och hälsovårdstjänster (RP 52/2017 rd).

fi-fi	Lailla varmistetaan sosiaali- ja terveyspalveluiden käyttäjien asiakas- ja potilasturvallisuus.
sv-se	Med lagen säkerställs klient- och patientsäkerheten.

fi-fi	Tarkoituksena on myös varmistaa hyvälaatuiset palvelut sekä edistää palvelun tuottajan ja viranomaisten välistä yhteistyötä.
sv-se	Avsikten är också att säkerställa att tjänsterna håller god kvalitet och att främja samarbetet mellan tjänsteproducenten och myndigheterna.

fi-fi	Palveluja tuottavia tahoja koskisi yhdenvertainen sääntely riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai asemasta yksityisenä tai julkisena toimijana.
sv-se	Bestämmelserna är lika för alla tjänsteproducenter oberoende av deras juridiska status eller ställning som privat eller offentlig instans.

fi-fi	Sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja koskevasta valinnanvapaudesta annettiin hallituksen esitys (HE 47/2017 vp) keväällä 2017.
sv-se	Regeringens proposition om kundens valfrihet inom social- och hälsovården (RP 47/2017 rd) lämnades till riksdagen våren 2017.

fi-fi	Valmistelua jatkettiin ja uusi esitys valinnanvapauslaiksi annettiin maaliskuussa 2018 (HE 16/2016 vp).
sv-se	Beredningen fortsatte och en ny proposition med förslag till valfrihetslag lämnades till riksdagen i mars 2018 (RP 16/2016 rd).

fi-fi	Esityksen tarkoituksena on, että asiakas voisi valita palvelujen tuottajan nykyistä monipuolisemmin.
sv-se	Propositionen syftar till att kunden ska kunna välja mellan fler tjänsteproducenter än för nuvarande.

fi-fi	Asiakas voisi listautua valitsemansa sosiaali- ja terveyskeskuksen asiakkaaksi ja valita lisäksi valitsemansa suunhoidon yksikön.
sv-se	Enligt det kan klienten registrera sig som kund hos valfri social- och hälsocentral och dessutom välja valfri mun- och tandvårdsenhet.

fi-fi	Asiakas voisi valita myös maakunnan tuottamissa palveluissa palvelut tuottavan toimipisteen.
sv-se	Kunden kan välja tjänsteproducentens verksamhetsställe också i fråga om de tjänster som produceras av landskapet.

fi-fi	Käytössä olisivat myös asiakasseteli sekä henkilökohtainen budjetti, joiden käyttö perustuisi maakunnan tekemään palvelutarpeen arviointiin.
sv-se	I förslaget ingår också en kundsedel och en personlig budget, som används utgående från landskapets bedömning av kundens servicebehov.

fi-fi	Valinnanvapausmalli tulisi voimaan vaiheittain vuosina 2020– 2024.
sv-se	Valfrihetsmodellen planeras träda i kraft stegvis under 2020–2024.

fi-fi	Keväällä 2017 alkaneissa palvelusetelikokeiluissa on kokeiltu valinnanvapautta nykyisen lainsäädännön (palvelusetelilaki, asiakasmaksulaki) sallimissa puitteissa.
sv-se	I de kundsedelförsök som inletts våren 2017 har man testat valfrihet inom ramarna för den nuvarande lagstiftningen (servicesedellagen, klientavgiftslagen).

fi-fi	Kokeiluja on tarkemmin esitelty sosiaali- ja terveysministeriön verkkosivuilla.
sv-se	Försöken presenteras närmare på social- och hälsovårdsministeriets webbplats.

fi-fi	Sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämis- ja valinnanvapausuudistuksen arvioidaan hillitsevän palvelujen menokehitystä 3 mrd. euroa vuoteen 2030 mennessä, mikäli toimintatapoja muutetaan aikaisempaa kustannusvaikuttavammiksi.
sv-se	Reformen om ordnande av social- och hälsovård och om valfrihet beräknas stävja utgiftsutvecklingen för tjänsterna med 3 md euro fram till 2030, förutsatt att förfarandena görs mer kostnadseffektiva än hittills.

fi-fi	Uudistuksen toimeenpano ja erityisesti tietojärjestelmäratkaisut edellyttävät aluksi investointeja ja voivat lyhyellä aikavälillä lisätä sosiaali- ja terveyspalveluista aiheutuvia kustannuksia.
sv-se	Genomförandet är reformen och i synnerhet it-löningarna kan på kort sikt öka kostnaderna för social- och hälsovårdstjänsterna.

fi-fi	Kustannusten kasvua voidaan hillitä mm. painottamalla ennaltaehkäiseviä ja perustason palveluita.
sv-se	Detta kan förbyggas bland annat genom att betona förebyggande tjänster och tjänster på basnivå.

fi-fi	Suuri osuus menoista koostuu henkilöstökustannuksista, joten palkkaratkaisuilla on keskeinen merkitys siinä, saavutetaanko kustannussäästöjä.
sv-se	Personalkostnaderna utgör en stor del av utgifterna och därför har lönelösningar en central betydelse för om kostnadsbesparingar uppnås.

fi-fi	Vuoden 2019 tasolla kunnista maakuntiin siirrettävä kustannus on n. 17,6 mrd. euroa.
sv-se	År 2019 är den kostnad som förs över från kommunerna till landskapen ca 17,6 md euro.

fi-fi	Summa koostuu sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen kustannuksista sekä maakuntaliittojen ja maaseutuhallinnon tehtävien kustannusosuudesta.
sv-se	Summan består av kostnaderna för social- och hälsovården och räddningsväsendet samt kostnadsandelen för landskapsförbundets och landsbygdsförvaltningens uppgifter.

fi-fi	Vastaavalla euromäärällä siirretään maakuntiin kuntien valtionosuuksia, kunnallisveroa ja yhteisöveroa.
sv-se	En motsvarande summa av kommunernas statsandelar, kommunalskatt och samfundsskatt förs över till landskapen.

fi-fi	Siirrettävästä tulosta on vähennetty kuntien valtionosuusjärjestelmään sisältyvä hyvinvoinnin ja terveydenedistämisen kertoimen rahoitus, johon maakunnat osallistuvat 50 prosentin osuudella (n. 30 milj. euroa).
sv-se	Finansieringen av koefficienten för främjande av välfärd och hälsa, som ingår i kommunernas statsandelssystem och i vilken landskapen deltar med en andel på 50 % (ca 30 mn euro), har dragits av från inkomsten som överförs.

fi-fi	Maakuntauudistuksen valmistelun tukemiseksi vuoden 2017 talousarvioon perustettiin uusi momentti 28.70.05 (Maakunta- ja sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen valmistelun ja toimeenpanon tuki ja ohjaus), jolle koottiin uudistuksen rahoitusta yht.
sv-se	Som stöd för beredningen av landskapsreformen inrättades ett nytt moment 28.70.05 (för stöd och handledning i samband med beredningen och genomförandet av social- och hälsovårds- och landskapsreformen) i budgeten för 2017.

fi-fi	53,3 milj. euroa.
sv-se	Under det samlades sammanlagt 53,3 mn euro av finansieringen av reformen.

fi-fi	Momentilta on v. 2017 mm. myönnetty esivalmisteluavustusta maakuntien perustamiseen liittyvään valmisteluun sekä rahoitettu uudistuksen ohjaus- ja koordinointitehtäviä.
sv-se	Från momentet har man 2017 bland annat beviljat förhandsberedningsunderstöd för beredningen av landskap samt finansierat styr- och koordineringsuppgifter i reformen.

fi-fi	Vuonna 2018 momentille on myönnetty 180,5 milj. euroa.
sv-se	År 2018 har 180,5 mn euro anvisats för momentet.

fi-fi	Sosiaali- ja terveydenhuollon digitalisointia, tietojen ja tietojärjestelmien integraatiota ja tiedolla johtamisen toteuttamista varten perustettiin 31.8.2017 SoteDigi Oy, joka kehittää sosiaali- ja terveydenhuollon uusia digitaalisia ratkaisuja.
sv-se	För digitalisering, integration av uppgifter och it-system och genomförande av kunskapsledning grundades bolaget SoteDigi Oy 31.8.2017, som ska ta fram nya digitala lösningar för social- och hälsovården.

fi-fi	Digitalisaatiolla tuetaan sosiaali- ja terveydenhuollon toiminnan muutosta ja palvelujen tuottavuuden ja kustannustehokkuuden parantamista.
sv-se	Digitaliseringen ska stödja verksamhetsförändringen i vården och förbättringen av tjänsternas produktivitet och kostnadseffektivitet.

fi-fi	Valtio omistaa aluksi yhtiön kokonaan, mutta osakkeiden enemmistö siirretään maakunnille viimeistään 1.1.2020.
sv-se	Staten äger bolaget helt till en början men majoriteten av aktierna förs över till landskapen senast 1.1.2020.

fi-fi	Maakunnille siirtyy myös muita kuin sosiaali- ja terveydenhuollon tehtäviä (ks. taulukko 3).
sv-se	Landskapen tar också över andra än social- och hälsovårdsuppgifter (se tabell 3).

fi-fi	Tehtävien sisällöllisiä muutoksia koskevat hallituksen esitykset on tarkoitus antaa eduskunnalle vuosien 2018 ja 2019 aikana.
sv-se	Det är meningen att riksdagen ska få regeringspropositionerna om det ändrade innehållet i uppgifterna under 2018 och 2019.

fi-fi	Tehtäviä kootaan näillä hallituksen esityksillä maakunnille useilta eri viranomaisilta: kunnilta ja kuntayhtymiltä, maakuntien liitoilta, elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksilta (ELY-keskukset), työ- ja elinkeinotoimistoilta (TE-toimistot), elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten sekä työ- ja elinkeinotoimistojen kehittämis- ja hallintokeskukselta (KEHA-keskus) sekä aluehallintovirastoilta.
sv-se	Genom propositionerna övertar landskapen uppgifter från flera olika myndigheter: kommunerna och samkommunerna, landskapsförbunden, närings-, trafik- och miljöcentralerna (NTM-centralerna), arbets- och näringsbyråerna (TE-byråerna), närings-, trafik- och miljöcentralernas samt arbets- och näringsbyråernas utvecklings- och förvaltningscenter (UF-centret) och regionförvaltningsverken.

fi-fi	Maakuntiin siirtyvät muut kuin sosiaali- ja terveydenhuollon toimialat
sv-se	Verksamhetsområden (andra än social- och hälsovård) som flyttas över till landskapen

fi-fi	Uusien maakuntien tehtäväala
sv-se	De nya landskapens uppgiftsområden

fi-fi	Aiempi vastuutaho
sv-se	Tidigare ansvarsinstans

fi-fi	Pelastustoimi
sv-se	Räddningsväsende

fi-fi	Kunnat
sv-se	Kommunerna

fi-fi	Ympäristöterveydenhuolto (terveydensuojelu, tupakka- ja elintarvikevalvonta ja eläinlääkintähuolto)
sv-se	Miljöhälsovård (hälsoskydd, tobakskontroll, livsmedelstillsyn och veterinärvård)

fi-fi	Kunnat ja aluehallintovirastot
sv-se	Kommunerna och regionförvaltningsverken

fi-fi	Maatalous ja maaseudun kehittäminen
sv-se	Jordbruk och utveckling av landsbygden

fi-fi	Kunnat ja ELY-keskukset
sv-se	Kommunerna och NTM-centralerna

fi-fi	Alueiden ja niiden elinkeinoelämän kehittäminen, yritys-, työ- ja elinkeinopalvelujen järjestäminen sekä kotouttamisen edistäminen
sv-se	Utveckling av regionerna och deras näringsliv, organisering av företags-, arbets- och näringstjänster samt främjande av integration

fi-fi	Maakuntien liitot, ELY-keskukset ja TE-toimistot
sv-se	Landskapsförbunden, NTMcentralerna och TE-byråerna

fi-fi	Alueiden käytön suunnittelu ja ohjaus, maakuntakaavoitus sekä rakennustoiminnan edistäminen
sv-se	Planering och styrning av områdesanvändning, landskapsplanläggning samt främjande av byggnadsverksamhet

fi-fi	Maakuntien liitot ja ELY-keskukset
sv-se	Landskapsförbunden och NTMcentralerna

fi-fi	Kala- ja vesitalous, vesihuollon suunnittelu sekä vesi- ja merenhoito
sv-se	Fiskeri- och vattenhushållning, planering av vattenförsörjning samt vatten och havsvård

fi-fi	ELY-keskukset
sv-se	NTM-centralerna

fi-fi	Liikennejärjestelmäsuunnittelu ja alueellinen tienpito
sv-se	Planering av trafiksystem och regional väghållning

fi-fi	Maakunnallisen identiteetin sekä kulttuurin, osaamisen ja liikunnan edistäminen
sv-se	Främjande av landskapets identitet, kultur, kompetens och idrott

fi-fi	Alueellinen alkoholihallinto
sv-se	Regional alkoholförvaltning

fi-fi	Aluehallintovirastot
sv-se	Regionförvaltningsverken

fi-fi	Yhteiskunnan turvallisuusstrategiaan kuuluva alueellinen varautuminen
sv-se	Regional beredskap som ingår i samhällets säkerhetsstrategi

fi-fi	Osana maakuntauudistusta toteutetaan myös valtion lupa-, ohjaus- ja valvontatehtävien uudelleenorganisointi.
sv-se	Som ett led i landskapsreformen genomförs också en omorganisering av statens tillstånds-, styrnings- och tillsynsuppgifter.

fi-fi	Keskeinen toimenpide on uuden valtakunnallisen toimivallan Valtion lupa- ja valvontaviraston (Luova) perustaminen 1.1.2020 alkaen.
sv-se	En central åtgärd är inrättandet av Statens tillstånds- och tillsynsmyndighet (Luova) med riksomfattande behörighet 1.1.2020.

fi-fi	Virastolle siirretään pääosa samalla lakkautettavien aluehallintovirastojen ja Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston (Valvira) sekä myös osa lakkautettavien ELY-keskusten ja KEHA-keskuksen tehtävistä.
sv-se	Myndigheten tar över merparten av uppgifterna hos regionförvaltningsverken och Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården (Valvira) samt också NTMcentralerna och UF-centret, som alla läggs ner när Luova tar vid.

fi-fi	Luovan keskeiset tehtäväalat ovat sosiaali- ja terveydenhuolto, varhaiskasvatus, opetus ja kulttuuri, ympäristö sekä työsuojelu.
sv-se	Myndighetens centrala uppgiftsområden är social- och hälsovård, småbarnspedagogik, undervisning och kultur, miljö och arbetarskydd.

fi-fi	Lisäksi virasto hoitaa muita erikseen säädettyjä oikeusturva-, lupa-, rekisteröinti- ja valvontatehtäviä.
sv-se	Dessutom har Luova hand om andra separat föreskrivna rättssäkerhets-, tillstånds-, registrerings- och tillsynsuppgifter.

fi-fi	Nämä muutokset samoin kuin valtaosa maakunnille osoitettavien muiden kuin sosiaali- ja terveydenhuollon tehtävien siirroista toteutetaan maaliskuussa 2018 eduskunnalle annetulla esityksellä (HE 14/2018 vp) maakuntauudistuksen täytäntöönpanoa sekä valtion lupa-, ohjaus- ja valvontatehtävien uudelleenorganisointia koskevaksi lainsäädännöksi.
sv-se	Dessa förändringar, liksom också merpart av överföringen av de andra uppgifter än uppgifter inom vården som landskapen ska ha hand om, verkställs genom en proposition om verkställigheten av landskapsreformen och om omorganisering av statens tillstånds-, styrnings- och tillsynsuppgifter (RP 14/2018 rd) som lämnades till riksdagen i mars 2018.

fi-fi	Hankkeen tavoitteena on määritellä visio tulevaisuuden kunnasta v. 2030 ja kuntien rooli ja tehtävät sekä asema suhteessa perustettaviin maakuntiin.
sv-se	Projektet syftar till att skapa en vision för framtidens kommun 2030 och kommunernas roll och uppgifter samt ställning i förhållande till de landskap som ska grundas.

fi-fi	Painopisteinä tarkastelussa ovat kunnan rooli hyvinvoinnin, elinvoiman, yrittäjyyden ja työllisyyden edistäjänä sekä kuntademokratian vahvistaminen.
sv-se	Arbetet fokuserar på att stärka den kommunala demokratin och på kommunens roll i att främja välfärden, livskraften, företagandet och sysselsättningen.

fi-fi	Työn kuluessa kartoitetaan myös tarvittavat lainsäädäntömuutokset ja pitkän aikavälin kuntapolitiikan muutostarpeet.
sv-se	Under arbetets gång kartläggs också vilka ändringar som behövs i lagstiftningen samt i kommunpolitiken på lång sikt.

fi-fi	Parlamentaarisen työryhmän väliraportti  esiteltiin helmikuussa 2017.
sv-se	Mellanrapporten från den parlamentariska arbetsgruppen  presenterades i februari 2017.

fi-fi	Työ jatkuu kartoittamalla mm. kuntalain ja pitkän aikavälin kuntapolitiikan muutostarpeet.
sv-se	Arbetet fortsätter med att kartlägga bl.a. behoven av ändringar i kommunlagen och den långsiktiga kommunpolitiken.

fi-fi	 Tulevaisuuden kunnan skenaariot ja visiot 2030. 
sv-se	 Tulevaisuuden kunnan skenaariot ja visiot 2030. 

fi-fi	Parlamentaarisen työryhmän väliraportti tulevaisuuden kunnasta.
sv-se	Mellanrapporten från den parlamentariska gruppen om Framtidens kommun.

fi-fi	Valtiovarainministeriön julkaisuja 9a/2017.
sv-se	Finansministeriets publikationer 9a/2017.

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-251-833-0
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-251-833-0

fi-fi	Mahdolliset lainsäädäntömuutokset valmistellaan siten, että ne tulisivat voimaan vuoden 2019 alusta.
sv-se	De eventuella ändringarna i lagstiftningen bereds så att de träder i kraft från början av 2019.

fi-fi	Osana hanketta on tehty kaksoiskuntalaisuusselvitys .
sv-se	Som en del av projektet genomfördes en utredning om medlemskap i två kommuner .

fi-fi	Sen mukaan perustuslaki asettaa reunaehtoja kaksoiskuntalaisuuteen liitettäviin oikeuksiin.
sv-se	Enligt den ställer grundlagen vissa förbehåll för rättigheterna i fråga om dubbelt kommunmedlemskap.

fi-fi	Suomalaiseen monipaikkaisuuteen ei voi esim. liittyä verotuksellisia ja äänioikeuteen tai vaalikelpoisuuteen liittyviä oikeuksia tai velvollisuuksia.
sv-se	Multilokalitet i Finland kan t.ex. inte förknippas med rättigheter eller skyldigheter i fråga om beskattning, rösträtt eller valbarhet.

fi-fi	Osassa kunnallisia palveluja kunnan jäsenyyttä ei kuitenkaan edellytetä: esim. terveydenhuollossa monipaikkaisuus on otettu jo huomioon.
sv-se	När det gäller en del kommunala tjänster krävs dock inte medlemskap i kommunen: t.ex. i hälsovården har multilokaliteten redan beaktats.

fi-fi	Tulevaisuudessa valinnanvapauslainsäädäntö mahdollistaa valinnan nykyistä joustavammin.
sv-se	I framtiden kommer valbarhetslagstiftningen att tillåta ett flexiblare val än för nuvarande.

fi-fi	 Millaista monipaikkaisuutta Suomeen – Selvitys kaksoiskuntalaisuudesta. 
sv-se	 Millaista monipaikkaisuutta Suomeen – Selvitys kaksoiskuntalaisuudesta. 

fi-fi	Kuntien, maakuntien ja koko julkisen sektorin kustannusten karsiminen (ns. JTS-miljardi)
sv-se	Minskning av kommunernas, landskapens och hela offentliga sektorns utgifter  (den s.k. JTS-miljarden)

fi-fi	Hallitusohjelman mukaan tavoitteena on vähentää kuntien kustannuksia miljardilla eurolla karsimalla lakisääteisiä tehtäviä ja niiden toteuttamista ohjaavia velvoitteita pitkällä aikavälillä eli vuoteen 2029 mennessä.
sv-se	I regeringsprogrammet ingår ett mål att minska på kommunernas utgifter med en miljard genom att dra ner på deras uppgifter i lagen och de skyldigheter som styr genomförandet uppgifterna på lång sikt, det vill säga fram till 2029.

fi-fi	Myöhemmin tarkastelua laajennettiin koko julkiseen talouteen.
sv-se	Senare utsträcktes översynen till hela den offentliga ekonomin.

fi-fi	JTS-miljardia koskevaa ohjelmaa on tarkoitus toteuttaa kuntien tehtävien ja velvoitteiden vähentämistä koskevan toimenpideohjelman lisäksi valmisteilla olevilla kolmella kuntien kannustinjärjestelmällä.
sv-se	Programmet som rör JTSmiljarden ska också genomföras med hjälp av tre incitamentprogram för kommunerna, som är under beredning.

fi-fi	Järjestelmät liittyvät käyttötalouden menojen kasvun hillitsemiseen, digitalisaation edistämiseen ja tilakustannusten hillintään.
sv-se	Systemen hänger samman med att stävja driftsekonomins växande utgifter, att främja digitaliseringen och stävja lokalkostnaderna.

fi-fi	Lisäksi on selvitetty, miten valtionhallinnon tuottavuutta voitaisiin edistää tarkoituksenmukaisimmalla tavalla digitalisaatiota täysimääräisesti hyödyntäen.
sv-se	Det har också utretts hur statsförvaltningens produktivitet skulle kunna förbättras på det mest ändamålsenliga sättet genom att utnyttja digitaliseringen maximalt.

fi-fi	Kuntien tehtävien ja velvoitteiden vähentämistoimista merkittävä osa sisältyy laajempiin lainsäädäntöuudistuksiin, esim. henkilö-, posti- ja tavarakuljetusten uudistamiseen.
sv-se	En betydande del av åtgärderna som minskar på kommunernas uppgifter och skyldigheter ingår i större lagstiftningshelheter, t.ex. reformerna av person-, post- och varutransporter.

fi-fi	Uudistusten ja lainsäädäntömuutosten valmistelu on pääosin vielä meneillään.
sv-se	Beredningen av reformerna och lagändringarna pågår till stor del fortfarande.

fi-fi	Arvio ohjelman vaikutuksista vuoteen 2029 mennessä on vuositasolla n. 370 milj. euroa.
sv-se	Programmets verkningar beräknas till ca 370 mn euro på årsnivå fram till 2029.

fi-fi	Jo toteutetuista toimenpiteistä esimerkkejä ovat yksittäisten osatehtävien poistaminen vanhuspalvelulaista sekä korjaus- ja energia-avustusten siirtäminen Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARAlle.
sv-se	Exempel på redan genomförda åtgärder är att enskilda deluppgifter slopats från äldreomsorgslagen och att av reparations- och energiunderstöd förts över till Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet ARA.

fi-fi	2.8  Valtioneuvoston EU-vaikuttaminen
sv-se	2.8  Statsrådets inflytande i EU

fi-fi	Säännöllinen ja etupainotteinen vaikuttamisprosessi
sv-se	En regelbunden och framförhållen påverkningsprocess

fi-fi	EU-vaikuttamista linjataan valtioneuvoston vuosittaisissa vaikuttamisstrategioissa, joita täydentävät kunkin ministeriön toimialaltaan laatimat EU-vaikuttamissuunnitelmat.
sv-se	Riktlinjerna för påverkan i EU dras upp i statsrådets årliga påverkningsstrategier, som kompletteras av påverkningsplaner som ministerierna gör upp för sina egna förvaltningsområden.

fi-fi	Strategioiden tavoitteena on suunnitelmallinen vaikuttaminen ja laaja-alainen EU-keskustelu eduskunnassa.
sv-se	Strategierna syftar till en systematisk påverkan och en bred EU-debatt i riksdagen.

fi-fi	Vuoden 2016 joulukuussa linjattiin vuoden 2017 vaikuttamisstrategia (E 123/2016 vp) ja marraskuussa 2017 vuoden 2018 vaikuttamisstrategia (E 106/2017 vp).
sv-se	I december 2016 fastslogs påverkningsstrategin för 2017 (E 123/2016 rd) och i november 2017 motsvarande strategi för 2018 (E 106/2017 rd).

fi-fi	EU-ministerivaliokunta tekee säännöllisesti Suomelle tärkeistä asiakokonaisuuksista ennakkovaikuttamislinjauksia.
sv-se	EU:s ministerutskott drar regelbundet upp riktlinjer för förhandspåverkan i ärendehelheter som är viktiga för Finland.

fi-fi	Valtioneuvosto linjasi alkukesästä alustavat tavoitteensa komission seuraavan vuoden työohjelmaan ja tarkensi niitä syksyn kuluessa. 
sv-se	Statsrådet satte på försommaren upp sina preliminära mål för kommissionens arbetsprogram för nästa år och specificerade dem under hösten. 

fi-fi	 E 49/2017 vp ja EJ 33/2017 vp
sv-se	 E 49/2017 rd och EK 33/2017 rd

fi-fi	Ison-Britannian eroprosessi EU:sta
sv-se	Storbritanniens utträdesprocess ur EU

fi-fi	Iso-Britannia antoi eroilmoituksensa  29.3.2017.
sv-se	Storbritannien lämnade sitt besked om utträde ur unionen  29.3.2017.

fi-fi	Eurooppa-neuvoston huhtikuussa antamat suuntaviivat, joissa sovittiin erosopimuksen keskeisistä tavoitteista, heijastivat hyvin Suomen kantoja.
sv-se	De riktlinjer som Europeiska rådet gav i april, där man enades om de centrala målen i avtalet om utträde, återspeglade Finlands ståndpunkter väl.

fi-fi	Neuvottelut päätettiin jaksottaa kahteen vaiheeseen.
sv-se	Man beslutade att föra förhandlingarna i två skeden.

fi-fi	Ensimmäisessä vaiheessa EU keskittyi neuvottelemaan vain erosopimuksen keskeisimmistä asioista eli kansalaisten oikeuksista, rahoitusratkaisusta ja Irlannin rajaratkaisusta.
sv-se	I det första skedet koncentrerade sig EU bara på att förhandla om de viktigaste punkterna i avtalet, det vill säga medborgarnas rättigheter, finansieringslösningen och Irlands gränslösning.

fi-fi	Toiseen vaiheeseen siirryttiin joulukuussa, ja siinä neuvotellaan siirtymäajan järjestelyistä, lopuista erosopimuksen auki olevista kysymyksistä sekä käydään alustavia keskusteluja uuden suhteen puitteista.
sv-se	I december gick man över till det andra skedet, där förhandlingarna gäller arrangemangen under övergångstiden och resten av de ännu oavgjorda frågorna i avtalet om utträde. Då förs också inledande samtal om premisserna för den nya relationen.

fi-fi	 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 50 artikla
sv-se	 Fördraget om Europeiska unionen (SEU), artikel 50

fi-fi	Suomen tärkeimpiä tavoitteita olivat kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä saavutettujen oikeuksien turvaaminen sekä rahoitusratkaisu.
sv-se	Till Finlands viktigaste mål hörde att trygga medborgarnas och deras familjemedlemmars förvärvade rättigheter samt finansieringslösningen.

fi-fi	Kansalaisten oikeuksien kannalta EU saavutti pitkälti tavoitteensa.
sv-se	När det gäller medborgarnas rättigheter uppnådde EU till stor del sitt mål.

fi-fi	Kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudet turvataan sellaisina kuin ne ovat eropäivänä tai mahdollisen siirtymäajan päättyessä.
sv-se	Medborgarnas och deras familjemedlemmars rättigheter tryggas sådana som de är dagen för utträdet eller efter en eventuell övergångstid.

fi-fi	Iso-Britannia sitoutui vastaamaan kaikista jäsenyytensä aikana tekemistään taloudellisista sitoumuksista ja lupasi hoitaa osuutensa nykyisestä rahoituskehyksestä sekä budjetin ulkopuolisista rahastoista.
sv-se	Storbritannien förband sig att ansvara för alla ekonomiska åtaganden som landet gjort under medlemskapet och lovade ta hand om sin andel i den nuvarande finansieringsramen och för fonderna som står utanför budgeten.

fi-fi	Pohjois-Irlannin rajakysymyksessä EU ja IsoBritannia pääsivät vasta osittaiseen ratkaisuun. 
sv-se	När det gäller Nordirlands gränsfråga uppnådde EU och Storbritannien ännu bara en partiell lösning. 

fi-fi	Tavoitteena on mm. Pohjois-Irlannin rauhanprosessin kunnioittaminen sekä kovan rajan ja sääntelyerojen välttäminen.
sv-se	Ambitionen är bland annat att respektera fredsprocessen i Nordirland och att undvika en hård gräns och skillnader i regelverken.

fi-fi	Koska Iso-Britannia haluaa jäädä sisämarkkinoiden ja tulliliiton ulkopuolelle, sen vastuulla on konkreettisten ratkaisujen esittäminen.
sv-se	Eftersom Storbritannien vill stanna utanför den inre marknaden och tullunionen är det på landets ansvar att lägga fram konkreta lösningar.

fi-fi	 E 125/2016 vp, EJ 5/2017 vp, EJ 7/2017 vp, EJ 9/2017 vp, EJ 10/2017 vp, EJ 25/2017 vp, EJ 34/2017 vp, EJ 36/2017 vp ja EJ 38/2017 vp 33  E 96/2017 vp ja E 29/2017 vp
sv-se	 E 125/2016 rd, EK 5/2017 rd, EK 7/2017 rd, EK 9/2017 rd, EK 10/2017 rd, EK 25/2017 rd, EK 34/2017 rd, EK 36/2017 rd och EK 38/2017 rd

fi-fi	Unionin kehittäminen
sv-se	Utveckling av unionen

fi-fi	Suomi osallistui aktiivisesti keskusteluun EU:n kehittämisestä.
sv-se	Finland deltog aktivt i debatten om utvecklingen av EU.

fi-fi	EU27-päämiesten maaliskuussa antamaan julistukseen EU:n tulevaisuudesta saatiin mukaan useita Suomen muokkausehdotuksia, esimerkkinä näistä maininta yhteisten sääntöjen noudattamisesta.
sv-se	Den förklaring om EU:s framtid som EU27-huvudmännen antog i mars innehöll många bearbetningsförslag av Finland, t.ex. formuleringen om att gemensamma regler ska efterföljas.

fi-fi	EU-johtajien asialistassa korostetaan päätöksenteon tehokkuutta ja tarvetta vaalia unionin yhtenäisyyttä sekä etsiä konkreettisia ratkaisuja ajankohtaisiin ongelmiin.
sv-se	EU-ledarnas ärendelista betonar effektiviteten i beslutsfattandet och behovet av att värna om unionens enighet och söka konkreta lösningar på aktuella problem.

fi-fi	Kirjaukset ovat Suomen tavoitteiden mukaisia.33
sv-se	Skrivningarna stämmer överens med Finlands mål. 

fi-fi	Yhteisten arvojen noudattaminen
sv-se	Efterlevnad av gemensamma värden

fi-fi	Suomi korosti eri yhteyksissä unionin yhteisten arvojen noudattamista, erityisesti oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista.
sv-se	Finland betonade i olika sammanhang vikten av att efterleva unionen gemensamma värden, i synnerhet att respektera rättsstatsprincipen.

fi-fi	Oikeusvaltioperiaatetta koskevassa säännöllisessä neuvoston vuoropuhelussa pidettiin esillä Suomen näkemyksiä tiedotusvälineiden monimuotoisuudesta ja oikeusvaltioperiaatteesta digitaalisena aikakautena.
sv-se	I rådets regelbundna dialog om rättsstatsprincipen var Finlands synpunkter om massmediernas mångfald och rättsstatsprincipen i en digital tid på agendan.

fi-fi	Kertomusvuonna komissio antoi Puolalle oikeusvaltiosuosituksia.
sv-se	Kommissionen gav Polen rekommendationer i fråga om rättsstaten under berättelseåret.

fi-fi	Komissio myös ehdotti neuvostolle, että se toteaisi olevan selvä vaara, että Puola loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta.
sv-se	Kommissionen föreslog också för rådet att det konstaterar att det från Polens sida föreligger en klar risk för en grov kränkning av rättsstatsprincipen.

fi-fi	Sääntelyn toimivuuden parantaminen
sv-se	Bättre lagstiftning

fi-fi	Suomi jatkoi työtä EU-sääntelyn toimivuuden parantamiseksi mm. vaikuttamalla siihen, että neuvostossa käynnistetään vaikutusarviointien laadinta, ja osallistumalla EUlainsäädännön yksinkertaistamista edistävän REFIT -foorumin toimintaan.
sv-se	Finland fortsatte att arbeta för en bättre fungerande EU-lagstiftning bl.a. genom att påverka att rådet börjar göra upp konsekvensbedömningar och genom att medverka i REFIT -forumet som främjar en förenkling av EU-lagstiftningen.

fi-fi	 Regulatory Fitness and Performance.
sv-se	 Regulatory Fitness and Performance.

fi-fi	REFIT-foorumi on osa Euroopan komission paremman sääntelyn REFIT-ohjelmaa.
sv-se	Forumet REFIT ingår i EU-kommissionens REFIT-program för en bättre lagstiftning.

fi-fi	Suomi teki kansallisen EU-sääntelyn toimivuutta koskevan kartoituksen perusteella komissiolle ehdotuksia säädösten kumoamiseksi, poisvetämiseksi, muuttamiseksi ja uudelleenarvioimiseksi. 
sv-se	Utgående från en kartläggning av hur väl den nationella EU-lagstiftningen fungerar lade Finland fram förslag till kommissionen för att upphäva, dra tillbaka, ändra och ompröva bestämmelser. 

fi-fi	Lisäksi valtioneuvostossa seurattiin keskitetysti EU-direktiivien täytäntöönpanotilannetta.
sv-se	Dessutom följde statsrådet centraliserat hur långt genomförandet av EU-direktiv nått.

fi-fi	Koska keskitetyn seurannan rinnalla on kehitetty ministeriöiden sisäisiä valvontajärjestelmiä, voidaan arvioida, että seuranta on nykyisin kattavaa ja tehokasta.
sv-se	Eftersom det vid sidan av den centraliserade uppföljningen också inom ministerierna har utvecklats system för tillsyn kan man göra bedömningen att uppföljningen numera är heltäckande och effektiv.

fi-fi	 E  20/2017 vp, E49/2017 vp ja EJ 33/2017 vp
sv-se	 E 20/2017 rd, E49/2017 rd och EK 33/2017 rd

fi-fi	Muuttoliikkeeseen vastaaminen
sv-se	Hanteringen av migrationen

fi-fi	Kertomusvuonna muuttoliike EU:hun väheni edelleen.
sv-se	Flyttningsrörelsen till EU fortsatte att minska.

fi-fi	EU:ssa sovittiin laajoista toimenpidekokonaisuuksista keskisen Välimeren reitin Eurooppaan suuntautuvaan muuttoliikkeeseen vastaamiseksi.
sv-se	EU-länderna kom överens om omfattande åtgärdshelheter för att hantera migrationen längs rutten via centrala Medelhavet till Europa.

fi-fi	Esillä olivat erityisesti toimet Afrikan lähtö- ja kauttakulkumaissa sekä rahoituskysymykset.
sv-se	Särskilt aktuella var insatser i utrese- och transitländerna i Afrika samt finansieringsfrågor.

fi-fi	Yhteisen turvapaikkajärjestelmän (ml. Dublin-järjestelmä) uudistamista koskevissa säädösneuvotteluissa edettiin, mutta sopua ei vielä saavutettu turvapaikkahakemusten käsittelystä aiheutuvan taakan jakautumisesta jäsenvaltioiden kesken.
sv-se	Lagförhandlingarna om en reform av det gemensamma asylsystemet (inkl. Dublinsystemet) framskred, men ännu nåddes ingen samsyn om medlemsländernas fördelning av den börda som handläggningen av asylansökningar medför.

fi-fi	Vaikka EU tiivisti palautus- ja takaisinottoyhteistyötä kolmansien maiden kanssa, ei palautusten määrää kertomusvuonna saatu EU:n tavoittelemalle kasvu-uralle.
sv-se	Trots att EU intensifierade samarbetet med tredjeländer i fråga om återsändande och återtagande, lyckades man inte uppfylla EU:s mål om en ökning i antalet återsända.

fi-fi	Suomi ajoi palautusten ja takaisinoton edistämistä erityisesti Irakin, Somalian ja Afganistanin kanssa.
sv-se	Finland arbetade för att främja återsändandet och återtagandet i synnerhet med Irak, Somalia och Afghanistan.

fi-fi	Määräaikaiset sisäisten siirtojen järjestelyt päättyivät syyskuussa.
sv-se	De tidsbundna arrangemangen för interna förflyttningar löpte ut i september.

fi-fi	Useissa jäsenvaltioissa päätösten täytäntöönpano jäi puutteelliseksi, mutta Suomi kantoi oman vastuunsa (E 103/2017 vp).
sv-se	I många medlemsländer verkställdes besluten bristfälligt men Finland bar sitt eget ansvar (E 103/2017 rd).

fi-fi	Kasvun, kestävän kehityksen ja vakauden edistäminen
sv-se	Främjande av tillväxt, hållbar utveckling och stabilitet

fi-fi	Komission sisämarkkinastrategioiden aloitteiden valmistelussa Suomi tavoitteli erityisesti palveluiden, pääomamarkkinoiden ja energiamarkkinoiden vapauttamista sekä digitaalisen talouden vahvistamista. 
sv-se	I beredningen av initiativ för kommissionens strategier för den inre marknaden eftersträvade Finland i synnerhet avreglering av tjänster, kapitalmarknaden och energimarknaden samt en förstärkning av den digitala ekonomin. 

fi-fi	Suomen näkemykset teollisuuden digitalisaatiosta, palvelujen merkityksestä ja puhtaista ratkaisuista otettiin huomioon EU:n teollisuuspolitiikan uudistamista koskevassa pohjatyössä.
sv-se	Finlands synpunkter i fråga om digitaliseringen av ekonomin, tjänsternas betydelse och rena lösningar togs i beaktande i det förberedande arbetet för reformen av EU:s industripolitik.

fi-fi	Eurooppa-neuvosto linjasi Suomen aloitteesta, että EU:lle valmistellaan tekoälyn hyödyntämistä koskeva yhteinen lähestymistapa.
sv-se	På Finlands initiativ beslutade Europeiska rådet att det ska beredas en gemensam strategi för EU i fråga om utnyttjande av artificiell intelligens.

fi-fi	Lisäksi Suomi saavutti tavoitteensa digitalisaation huomioimisesta osaamisen agendan uusissa aloitteissa.
sv-se	Finland uppnådde dessutom sina mål i fråga om att digitaliseringen ska beaktas i de nya initiativen i kompetensagendan.

fi-fi	Syksyllä hyväksytty Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari oli myös Suomen kannan mukainen.
sv-se	Den pelare för de europeiska sociala rättigheterna som godkändes på hösten var också förenlig med Finlands hållning.

fi-fi	 U 27/2017 vp, U 30/2017 vp ja U 31/2017 vp
sv-se	 U 27/2017 rd, U 30/2017 rd och U 31/2017 rd

fi-fi	Suomi pystyi vaikuttamaan tehokkaasti talous- ja rahaliiton kehittämiseen niin EU:n neuvostossa ja Eurooppa-neuvostossa kuin euroryhmässä valtioneuvostossa lokakuussa linjattujen ennakkovaikuttamiskantojen ansiosta (E 80/2017 vp).
sv-se	Finland kunde effektivt påverka utvecklingen av den ekonomiska och monetära unionen i såväl EU:s råd och Europeiska rådet som eurogruppen tack vare de ståndpunkter för förhandspåverkan som statsrådet hade slagit fast i oktober (E 80/2017 rd).

fi-fi	Suomi oli aktiivinen ennakkovaikuttamisessa myös tulevaan monivuotiseen rahoituskehykseen ja linjasi etunojaisesti tavoitteitaan mm. koheesiopolitiikan ja maatalouspolitiikan uudistamiseen sekä verkkojen Eurooppa-välineeseen (CEF) ja tutkimusrahoitukseen. 
sv-se	Finland var också aktivt i att på förhand påverka den kommande mångåriga finansieringsramen och drog framförhållet upp riktlinjerna för sina mål bl.a. när det gäller reformen av kohesionspolitiken och jordbrukspolitiken samt Fonden för ett sammanlänkat Europa (CEF) och forskningsfinansiering. 

fi-fi	Suomi toimi lisäksi erityisesti paremman rahoitusmarkkinasääntelyn aikaansaamiseksi, pankkiunionin loppuunsaattamiseksi sekä pääomamarkkinaunionin kehittämiseksi.
sv-se	Finland arbetade dessutom i synnerhet för att skapa en bättre reglering av finansieringsmarknaden, slutföra bankunionen och utveckla kapitalmarknadsunionen.

fi-fi	Myös Suomen tärkeänä pitämässä investointien tukemisessa edistyttiin, kun strategisten investointien rahaston (ESIR) toimintaa päätettiin jatkaa vuoteen 2020 ja volyymiä kasvattaa 500 mrd. euroon.
sv-se	Framsteg gjordes också i stödet till investeringar, som Finland ser som viktigt, genom att fonden för strategiska investeringar (ESIR) får fortsätta sin verksamhet till 2020 och dess volym utökas till 500 md euro.

fi-fi	 E 34/2017 vp, EJ1 5/2017 vp, EJ 27/2017v p, EJ 28/2017 vp, EJ 31/2017 vp ja EJ 32/2017 vp
sv-se	 E 34/2017 rd, EK1 5/2017 rd, EK 27/2017 rd, EK 28/2017 rd, EK 31/2017 rd och EK 32/2017 rd

fi-fi	Pariisin ilmastosopimuksen toimeenpano eteni, kun sopu kolmesta keskeisestä toimeenpanosäädöksestä saatiin aikaan.
sv-se	Genomförandet av klimatavtalet från Paris framskred då man nådde enighet om tre centrala genomförandebestämmelser.

fi-fi	Suomi vaikutti siihen, että kunnianhimoisten tavoitteiden toteuttamiseen saatiin uusia joustoja ja että EU:n maankäyttösektoria koskeva LULUCF-asetus mahdollistaa tulevaisuudessakin metsien lisääntyvän, kestävän ja monipuolisen käytön.
sv-se	Finland bidrog till att nya flexmekanismer infördes i arbetet för de ambitiösa målen och att LULUCF-förordningen för EU:s markanvändningssektor även i framtiden möjliggör en växande, hållbar och mångsidig användning av skogar.

fi-fi	Energiapolitiikassa merkittävin saavutus oli neuvoston yhteinen kanta puhtaan energian paketista joulukuussa.
sv-se	Det viktigaste framgången i energipolitiken var rådets gemensamma ståndpunkt om paketet om ren energi i december.

fi-fi	Suomi saavutti neuvottelutavoitteensa: sähkömarkkinamallista tulee markkinaehtoinen, uusiutuvan energian kestävyyskriteerit sekä tavoitteet sopivat Suomelle ja hallintomalli ottaa huomioon Suomen olosuhteet sekä energiavarmuuden turvaamisen. 
sv-se	Finland nådde sina förhandlingsmål: elmarknadsmodellen ska fungera på marknadsvillkor, hållbarhetskriterierna och målen för förnybar energi tillfredsställer Finland, förvaltningsmodellen tar hänsyn till finska förhållanden och energisäkerheten ska tryggas. 

fi-fi	 U 6/2017 vp, U 7/2017 vp, U 8/2017 vp, U 9/2017 vp, U 10/2017 vp, U 11/2017 vp ja U 12/2017 vp
sv-se	 U 6/2017 rd, U 7/2017 rd, U 8/2017 rd, U 9/2017 rd, U 10/2017 rd, U 11/2017 rd och U 12/2017 rd

fi-fi	Suomi piti onnistuneesti biotalousstrategian päivittämistarvetta esillä komission suuntaan.
sv-se	Finland lyckades att för kommissionen föra fram behovet av att uppdatera strategin för bioekonomi.

fi-fi	Kiertotalouteen liittyen Suomi toimi sen puolesta, että kierrätystavoitteista tuli realistisempia ja että niissä otettiin paremmin huomioon myös jäsenvaltioiden olosuhteet.
sv-se	När de gällde cirkulär ekonomi arbetade Finland för att målen för återvinning blev mer realistiska och också bättre tar hänsyn till förhållandena i medlemsländerna.

fi-fi	Ulkoisen toiminnan ja turvallisuuden vahvistaminen
sv-se	Förstärkning av den yttre verksamheten och säkerheten

fi-fi	Kertomusvuosi oli EU:n puolustusulottuvuuden kehittämisessä merkittävä ja useissa Suomen tärkeinä pitämissä aloitteissa edistyttiin.
sv-se	Berättelseåret var viktigt när det gäller utvecklingen av EU:s försvarsdimension och framsteg gjordes i flera initiativ som Finland ser som viktiga.

fi-fi	EU:n sotilasesikunnan yhteyteen perustettiin kesäkuussa kriisinhallintaoperaatioiden suunnittelu- ja johtokyky.
sv-se	I anslutning till EU:s militära stab inrättades i juni en planerings- och ledningskapacitet för krishanteringsoperationer.

fi-fi	Suomi pitää tätä ensiaskeleena kohti tavoittelemaansa laajempaa sekä sotilaalliset että siviilikriisinhallintaoperaatiot kattavaa esikuntarakennetta.
sv-se	Finland ser detta som ett första steg mot en omfattande stabsstruktur för såväl militära som civila krishanteringsoperationer, något som Finland förespråkar.

fi-fi	Komissio antoi kesäkuussa tiedonannon Euroopan puolustusrahastosta ja asetusehdotuksen puolustusteollisesta kehittämisohjelmasta.
sv-se	Kommissionen gav i juni ett meddelande om Europeiska försvarsfonden och ett förslag till förordning om ett försvarsindustriellt utvecklingsprogram.

fi-fi	Tavoitteena on lisätä puolustusyhteistyötä ja tukea Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä.
sv-se	Syftet är att utöka försvarssamarbetet och stödja den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft.

fi-fi	Puolustuksen säännöllinen arviointi (CARD) aloitettiin kokeiluna syksyllä.
sv-se	Den regelbundna försvarsöversynen (CARD) inleddes på försök på hösten.

fi-fi	Joka toinen vuosi ministeritasolla käytävän arviointikeskustelun päämääränä on edistää Euroopan suorituskykypuutteiden täyttämistä ja tarjota jäsenmaille foorumi kansallisten suunnitelmien koordinointiin, mikä vastaa Suomen pitkäaikaisia tavoitteita.
sv-se	Syftet med översynssamtalet som förs på ministernivå vartannat år är att främja avhjälpandet av bristerna i prestationsförmågan i Europa och tillhandahålla ett forum för samordning av medlemsländernas nationella planer, vilket motsvarar Finlands långsiktsmål.

fi-fi	EU:n puolustusyhteistyön syventämiseen tähtäävä pysyvä rakenteellinen yhteistyö käynnistettiin.
sv-se	Det bestående strukturella samarbetet som tar sikte på ett fördjupat försvarssamarbete i EU inleddes.

fi-fi	Mukana on nyt 25 jäsenmaata.
sv-se	I det här skedet deltar 25 medlemsländer.

fi-fi	Suomi oli mukana yhteistyötä valmistelevassa ydinjoukossa.
sv-se	Finland var med i den kärngrupp som beredde samarbetet.

fi-fi	EU:n ja Naton yhteistyön tiivistämisessä edettiin.
sv-se	Fördjupningen av samarbetet mellan EU och Nato framskred.

fi-fi	Edistystä on saavutettu etenkin hybridiuhkien torjunnassa, kyberturvallisuudessa, operaatioyhteistyössä ja harjoitustoiminnassa.
sv-se	Man nådde framsteg i synnerhet i bekämpningen av hybridhot, i cybersäkerhet, operationssamarbete och övningsverksamhet.

fi-fi	Eurooppalainen hybridiosaamiskeskus aloitti toimintansa Helsingissä syyskuussa 12 osallistujamaan voimin.
sv-se	Europeiska kompetenscentret för motverkande av hybridhot inledde sin verksamhet i Helsingfors i september. De deltagande länderna är 12.

fi-fi	Lisäksi EU ja Nato osallistuvat aktiivisesti keskuksen toimintaan. 
sv-se	Även EU och Nato medverkar aktivt i centrets verksamhet. 

fi-fi	 UTP 3/2017 vp, UTPJ 8/2017 vp, UTPJ 17/2017 vp UTPJ 22/2017 vp, UTPJ 24/2017 vp, UTPJ 25/2017 vp ja UTPJ 26/2017 vp
sv-se	 USP 3/2017 rd, USPKU 8/2017 rd, USPKU 17/2017 rd USPKU 22/2017 rd, USPKU 24/2017 rd, USPKU 25/2017 rd och USPKU 26/2017 rd

fi-fi	2.9  Ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikka
sv-se	2.9  Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken

fi-fi	Ulko- ja turvallisuuspolitiikka
sv-se	Utrikes- och säkerhetspolitiken

fi-fi	Valtioneuvoston kesäkuussa 2016 eduskunnalle antamassa ulko- ja turvallisuuspoliittisessa selonteossa (VNS 6/2016 vp – EK 29/2016 vp) esitetyt painopisteet muodostavat Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan selkärangan tuleville vuosille.
sv-se	Ryggraden i Finlands utrikes- och säkerhetspolitik för de kommande åren består av de  prioriteringarna i statsrådets utrikes- och säkerhetspolitiska redogörelse (SRR 6/2016 rd – RSk 29/2016 rd) som gavs till riksdagen i juni 2016.

fi-fi	Kansainväliselle toimintaympäristölle on ominaista muutosten nopeus ja ennakoimattomuus.
sv-se	Snabba och oförutsedda förändringar är typiska för den internationella omvärlden.

fi-fi	Kansainvälinen turvallisuustilanne heikkeni kertomusvuonna edelleen.
sv-se	Den internationella säkerhetssituationen blev fortsatt sämre under berättelsesåret.

fi-fi	Yhdysvaltojen ja Venäjän suhteet muuttuivat entistä jännitteisemmiksi.
sv-se	Relationerna mellan USA och Ryssland blev allt mer spänningsladdade.

fi-fi	EU:n Venäjä-politiikka jatkui ennallaan.
sv-se	EU:s Rysslandspolitik fortsatte oförändrad.

fi-fi	Keskeisten kansainvälisoikeudellisten normien merkitys rauhan ja vakauden säilyttämiseksi korostui.
sv-se	De centrala folkrättsliga normernas betydelse för att bevara freden och stabiliteten blev tydlig.

fi-fi	Ulko- ja turvallisuuspoliittinen yhteistyö EU:n piirissä oli tiivistä ja tuloksellista.
sv-se	Det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU var intensivt och gav resultat.

fi-fi	Suomen tavoite on EU:n vahvistaminen turvallisuuden tuottajana ja turvallisuusyhteisönä.
sv-se	Finland har som mål att stärka EU som producent av säkerhet och som säkerhetsgemenskap.

fi-fi	EU:ssa tehtiin lukuisia turvallisuutta ja puolustusyhteistyötä vahvistavia päätöksiä Suomen ajaman linjan mukaisesti (ks. tarkemmin luku 2.8 Valtioneuvoston EU-vaikuttaminen).
sv-se	I EU fattades talrika beslut som stärker säkerheten och försvarssamarbetet och som var förenliga med Finlands linje (se närmare kapitel 2.8 Statsrådets EU-inflytande).

fi-fi	Ulko- ja turvallisuuspoliittista yhteistyötä Ruotsin kanssa jatkettiin tiiviisti ja laaja-alaisesti poliittisella ja virkamiestasolla.
sv-se	Det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet med Sverige fortsatte intensivt och övergripande på det politiska planet och på tjänstemannanivå.

fi-fi	Suomi kehitti kumppanuuttaan Naton kanssa, erityisesti ns. 29+2 -kokoonpanossa yhdessä Ruotsin kanssa.
sv-se	Finland utvecklade sitt partnerskap med Nato, i synnerhet i den så kallade 29+2-sammansättningen tillsammans med Sverige.

fi-fi	Kertomusvuonna Suomen asemaa laajennettujen mahdollisuuksien kumppanimaana (EOP, Enhanced Opportunities Partnership) jatkettiin kolmeksi seuraavaksi vuodeksi.
sv-se	Under berättelseåret förlängdes Finlands ställning som partnerland med utvidgade möjligheter (EOP, Enhanced Opportunities Partnership) med tre år.

fi-fi	Laki kansainvälisen avun antamista ja pyytämistä koskevasta päätöksenteosta (418/2017) tuli voimaan heinäkuussa 2017.
sv-se	Lagen (418/2017) om beslutsfattande om lämnande av och begäran om internationellt bistånd trädde i kraft i juli 2017.

fi-fi	Sotilas- ja siviilikriisinhallinnassa kasvavina haasteina ovat pakolaisuus, hallitsemattomat muuttoliikkeet, radikalisaatio ja terrorismi.
sv-se	Växande utmaningar inom den militära och civila krishanteringen är flyktingskap, okontrollerade flyttningsrörelser, radikalisering och terrorism.

fi-fi	Sotilaallisen kriisinhallinnan painopistealueena oli Lähi-itä, jossa jatkettiin osallistumista UNIFIL-operaatioon Libanonissa sekä toimittiin osana kansainvälistä ISIS-terroristijärjestön vastaista koalitiota Irakissa.
sv-se	I den militära krishanteringen låg tyngdpunkten på Mellanöstern, där Finland fortsatte sin medverkan i UNIFIL-operationen i Libanon och verkade som en del i den internationella koalitionen mot terrororganisationen IS.

fi-fi	Suomi jatkoi lisäksi osallistumistaan Naton Resolute Support -operaatiossa Afganistanissa.
sv-se	Finland deltog dessutom fortsättningsvis i Natooperationen Resolute Support i Afghanistan.

fi-fi	Siviilikriisinhallinnassa painopiste oli Ukrainassa, Lähi-idässä ja Afrikassa.
sv-se	I den civila krishanteringen låg tyngdpunkten på Ukraina, Mellanöstern och Afrika.

fi-fi	Suomi edisti johdonmukaisesti YK-politiikkansa painopisteitä, kuten rauhanvälitys sekä naiset, rauha ja turvallisuus.
sv-se	Finland främjade på ett konsekvent de prioriterade områdena i sin FN-politik, som fredsmäkling samt kvinnor, fred och säkerhet.

fi-fi	Suomen profiili hybridivaikuttamisen ehkäisemiseksi ja kyberturvallisuuden edistämiseksi kansainvälisessä yhteistyössä vahvistui.
sv-se	Finland stärkte sin profil i det internationella samarbetet när det gällde bekämpningen av hybridpåverkan och främjandet av cybersäkerhet.

fi-fi	Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskus aloitti toimintansa syyskuussa Helsingissä.
sv-se	Europeiska kompetenscentret för motverkande av hybridhot inledde verksamheten i Helsingfors i september.

fi-fi	Keskus tukee EU:n, Naton ja näiden jäsenmaiden kohtaamiin hybridiuhkiin vastaamista.
sv-se	Centret stöder hanteringen av de hybridhot som EU, Nato och deras medlemsländer utsätts för.

fi-fi	Keskuksen tehtävänä on lisätä tietoisuutta hybridiuhkista sekä yhteiskuntien haavoittuvuuksista, joita voidaan hyödyntää hybridioperaatioissa.
sv-se	Centret har i uppgift att öka medvetenheten om hybridhot och om sådana sårbarheter i samhällena, som kan utnyttjas i hybridoperationer.

fi-fi	Ennustettavuuden ja vakauden vahvistamista muuttuvassa turvallisuusympäristössä tuetaan myös kansainvälisellä asevalvonnalla.
sv-se	Ett annat sätt att stärka förutsägbarheten och stabiliteten i en föränderlig säkerhetsmiljö är internationell vapenkontroll.

fi-fi	Suomi toimi kansainvälisen asekauppasopimuksen (ATT) puheenjohtajana 2016–2017 ja vastaa ydinterrorismin torjuntaa koskevan globaalialoitteen (GICNT) kansainvälisestä koordinaatiosta vuosina 2017– 2019.
sv-se	Finland var ordförande för FN:s internationella vapenhandelsavtal (ATT) 2016–2017 och under 2017–2019 ansvarar Finland för den internationella samordningen av det globala initiativet för att bekämpa nukleär terrorism (GICNT).

fi-fi	Kehityspolitiikka ja kehitysyhteistyö
sv-se	Utvecklingspolitiken och utvecklingssamarbetet

fi-fi	Suomi ja Kansainvälinen rahoitusyhtiö IFC perustivat lokakuussa 2017 yhteisen ilmastorahaston, joka tukee uusiutuvan ja puhtaan energian ratkaisuja sekä ilmastohankkeita kehitysmaissa.
sv-se	I oktober 2017 grundade Finland och Internationella finansieringsbolaget IFC en gemensam klimatfond som stöder lösningar som använder förnybar och energi samt klimatprojekt i utvecklingsländerna.

fi-fi	Suomi kanavoi kaikkiaan 114 milj. euroa rahastoon, jonka kesto on 25 vuotta.
sv-se	Finland kanaliserar sammanlagt 114 mn euro till fonden som ska finnas i 25 år.

fi-fi	Varat sijoitetaan ilmastohankkeisiin viiden seuraavan vuoden kuluessa.
sv-se	Medlen placeras i klimatprojekt inom de fem närmaste åren.

fi-fi	Maailmanpankkiryhmään kuuluva IFC on maailman suurin ja kokenein yksityisen sektorin kehitysrahoittaja.
sv-se	IFC, som hör till världsbanksgruppen, är världens största och mest erfarna utvecklingsfinansiär i den privata sektorn.

fi-fi	IFC valikoitui rahasto-ohjelman toteuttajaksi, koska kehityspoliittiset finanssisijoitukset pyritään tekemään mahdollisimman vastuullisesti ja ottaen huomioon, että niille on asetettu myös tuotto- ja palaumaodote.
sv-se	Finland utsåg bolaget att genomföra fondprogrammet eftersom det strävar efter att göra placeringarna på ett ansvarsfullt sätt och för att det också har ställts ett mål för förväntad avkastning och återbetalning på dem.

fi-fi	Rahasto-ohjelma on linjassa kehityspoliittisen selonteon (VNS 1/2016 vp – EK 9/2016 vp) kanssa ja vastaa Suomen Pariisin ilmastoneuvotteluissa tekemää lupausta käyttää merkittävä osa kehityspoliittisista finanssisijoituksista ilmastotoimiin.
sv-se	Fondprogrammet ligger i linje med utvecklingspolitiska redogörelsen (SRR 1/2016 rd – RSk 9/2016 rd) och stämmer överens med Finlands löfte i klimatförhandlingarna i Paris att använda en betydande del av de utvecklingspolitiska finansplaceringarna till klimatinsatser.

fi-fi	Suomi nosti seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeudet aiempaakin vahvemmaksi kehityspoliittiseksi prioriteetiksi sekä rahoituksessa että politiikkavaikuttamisessa.
sv-se	Finland lyfte fram sexuell och reproduktiv hälsa och dito rättigheter som en ännu starkare utvecklingspolitisk prioritet än tidigare i fråga om både finansiering och politisk påverkan.

fi-fi	Suomi vaikutti vuoden aikana myös siihen, että EU:n kehityspolitiikka vastaisi aiempaa vahvemmin Eurooppaan suuntautuvan muuttoliikkeen taustalla oleviin syihin ja suuntasi kasvavan osan kehitysrahoituksestaan muuttoliikkeen lähtö- ja kauttakulkumaihin.
sv-se	Under året arbetade Finland också för att EU:s utvecklingspolitik mer än tidigare ska inriktas på orsakerna till flyttningsrörelsen till Europa och avdelade en växande del av sina utvecklingsanslag till utrese- och transitländerna.

fi-fi	935 milj. euroa eli n. 0,41 % bruttokansantulosta.
sv-se	Utbetalningarna inom utvecklingssamarbetet 2017 var enligt officiella preliminära uppgifter sammanlagt 935 mn euro, vilket var ca 0,41 % av bruttonationalinkomsten.

fi-fi	Varsinaisen kehitysyhteistyön osuus maksatuksista on n. 565 milj. euroa.
sv-se	Det egentliga utvecklingssamarbetets andel av utbetalningarna var ca 565 mn euro.

fi-fi	Muun kehitysyhteistyön kuten pakolaiskulujen ja EU-budjettiosuuden määrät voivat poiketa ennusteista.
sv-se	Andelarna för det övriga utvecklingssamarbetet, som flyktingkostnader och EUbudgetandelen, kan avvika från prognoserna.

fi-fi	Varsinaisen kehitysyhteistyön maksatusten (yht.
sv-se	Andelar av utbetalt egentligt utvecklingssamarbete (tot.

fi-fi	565,3 milj. euroa pl. yhteistoimintahankkeet) osuudet
sv-se	565,3 mn euro exkl. samarbetsprojekt) enligt

fi-fi	käyttösuunnitelmakohteittain 2017
sv-se	dispositionsplanens poster 2017

fi-fi	Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n kehitysapukomitea DAC arvioi kertomusvuonna Suomen kehityspolitiikkaa ja kehitysyhteistyötä.
sv-se	Under berättelseåret utvärderade biståndskommittén DAC vid organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling OECD Finlands utvecklingspolitik och samarbete.

fi-fi	Yleisarvio Suomesta oli kiittävä.
sv-se	Den allmänna bedömningen var berömvärd.

fi-fi	Kehitysyhteistyön osaaminen ja toteuttaminen ovat hyvällä tasolla.
sv-se	Kompetensen och genomförandet i fråga om utecklingssamarbetet är på en god nivå.

fi-fi	Vertaisarvio antoi Suomelle lisäksi suosituksia kehitysyhteistyön parantamiseksi.
sv-se	I referentgranskningen fick Finland dessutom rekommendationer för att förbättra utvecklingssamarbetet.

fi-fi	Myös tämä arvio kiinnitti huomiota siihen, ettei Suomella ole pitkän aikavälin suunnitelmaa siitä, kuinka 0,7 prosentin tavoite kehitysavun bruttokansantulo-osuudesta saavutetaan.
sv-se	Även i den här evalueringen påpekades att Finland saknar en långtidsplan för hur målet att biståndets andel är 0,7 % av bruttonationalinkomsten ska uppnås.

fi-fi	Taloudelliset ulkosuhteet
sv-se	De externa ekonomiska relationerna

fi-fi	Kertomusvuonna valmisteltiin uusi Business Finland -toimintamalli (ks. edellä luku 2.2).
sv-se	Under berättelseåret bereddes den nya handlingsmodellen Business Finland (se kapitel 2.2).

fi-fi	Osana uudistusta Business Finland ja ulkoministeriö tiivistävät yhteistyötä ulkomaan toimintojen suunnittelussa, toimeenpanossa ja ohjaamisessa.
sv-se	Som ett led i reformen kommer Business Finland och utrikesministeriet att intensifiera sitt samarbete i planeringen, genomförandet och styrningen av utrikesverksamheterna.

fi-fi	Suurlähettiläät toimivat Team Finland -ulkomaantiimien maajohtajina, mikä näkyy asiakkaalle aiempaa kokonaisvaltaisempana palveluna.
sv-se	Ambassadörerna verkar som landchefer för Team Finlandutrikesteamen, vilket hos kunden tar sig uttryck i en mer helhetsinriktad service än tidigare.

fi-fi	Kertomusvuonna saavutettiin merkittävää edistystä, kun mm. Japanin kauppaneuvotteluissa päästiin läpimurtoon ja mm.
sv-se	Under berättelseåret gjordes betydande framsteg bl.a. i form av ett genombrott i handelsförhandlingarna med Japan.

fi-fi	Mercosur-alueen ja Meksikon kanssa käytävissä neuvotteluissa edettiin.
sv-se	Även förhandlingarna med Mercosur-området och Mexiko framskred.

fi-fi	EU–Kanada -sopimus tuli väliaikaisesti voimaan syksyllä 2017, ja toimet sen kansalliseksi voimaansaattamiseksi aloitettiin.
sv-se	Avtalet mellan EU och Kanada trädde i kraft tillfälligt hösten 2017, och åtgärderna för att sätta det i kraft nationellt inleddes.

fi-fi	Vuosi 2017 oli monen- ja useanvälisissä kauppasopimusneuvotteluissa ja -keskusteluissa Suomen ja EU:n ulkopuolisista syistä varsin haasteellinen.
sv-se	I fråga om multilaterala förhandlingar och samtal om handelsavtal var 2017 av orsaker som låg utanför Finland och EU ett ytterst krävande år.

fi-fi	Kauppa- ja kehitystoimintaan panostettiin hallitusohjelman mukaisesti.
sv-se	I enlighet med regeringsprogrammet gjordes satsningar på handel- och utveckling-verksamheten.

fi-fi	Toiminnassa tuettiin myös hallitusohjelman linjaa oikeusvaltioperiaatteen ja syrjimättömään sääntelyyn liittyvien oikeuksien turvaamiseksi.
sv-se	På den här sektorn stöddes också regeringsprogrammets linje för att trygga rättsstatsprincipen och rättigheterna i fråga om ickediskriminerande bestämmelser.

fi-fi	Venäjän kanssa jatkettiin kahdenvälisesti kotimaisten yritystemme keskeisiin haasteisiin vaikuttamista ja yritysten etujen puolustamista.
sv-se	Med Ryssland fortsatte Finland att bilateralt påverka de inhemska företagens centrala utmaningar och att försvara företagens intressen.

fi-fi	Puolustuksen toimintaympäristön muutos ja siihen vastaaminen
sv-se	Omvärldsförändringen och försvarets hantering av den

fi-fi	Suomen sotilaallisen toimintaympäristön muutos on asettanut puolustuskyvyllemme kasvaneita vaatimuksia, joihin vastaaminen edellyttää toimintaympäristöömme suhteutettua puolustusjärjestelmää.
sv-se	Förändringen i Finlands militära omvärld har ställt ökade krav på vår försvarsförmåga. För att kunna uppfylla kraven behövs ett försvarssystem som är anpassat till omvärlden.

fi-fi	Suomen puolustamiseen tarvittava puolustusjärjestelmä muodostuu maa-, meri- ja ilmapuolustuksesta sekä niitä tukevista yhteisistä suorituskyvyistä ja kyvystä antaa ja ottaa vastaan kansainvälistä apua.
sv-se	Det försvarssystem som behövs för att försvara Finland består av ett mark-, sjö- och luftförsvar samt gemensamma prestationskapaciteter som stöder dem, samt förmåga att ge och ta emot internationell hjälp.

fi-fi	Puolustusjärjestelmän kehittämisessä on otettu huomioon sotilaallisen liittoutumisen mahdollisuus.
sv-se	Man har tagit möjligheten till militär alliering i beaktande i utvecklingen av försvarssystemet.

fi-fi	Valtioneuvoston puolustusselonteko (VNS 3/2017 vp – EK 23/2017 vp) antaa linjaukset Suomen puolustuskyvyn ylläpidolle, kehittämiselle ja käytölle keskipitkällä aikavälillä.
sv-se	Statsrådets försvarspolitiska redogörelse (SRR 3/2017 rd – RSk 23/2017 rd) anger riktlinjerna för hur Finlands försvarsförmåga ska upprätthållas, utvecklas och användas på medellång sikt.

fi-fi	Linjausten toimeenpano varmistaa, että puolustuskykymme vastaa toimintaympäristön vaatimuksiin.
sv-se	Genom att verkställa riktlinjer säkerställer man att vår försvarsförmåga motsvarar de krav som omvärlden ställer.

fi-fi	Puolustusjärjestelmän ylläpidon ja kehittämisen painopisteet selontekokaudella ovat kaikkien puolustushaarojen valmius, käytöstä poistuvien suorituskykyjen korvaaminen sekä tiedustelu, kyberpuolustus ja kaukovaikuttaminen.
sv-se	Prioriteringarna i fråga om att upprätthålla och utveckla försvarssystemet under redogörelseperioden är samtliga försvarsgrenars beredskap, ersättande av kapaciteter som tas ur bruk samt spaning, cyberförsvar och fjärrpåverkan.

fi-fi	Puolustusselonteon linjaus Puolustusvoimien sodan ajan vahvuuden nostamisesta 280 000 sotilaaseen toimeenpannaan osana puolustusvoimien operatiivista suunnittelua ja reservin kertausharjoituskoulutusta.
sv-se	Försvarsredogörelsens riktlinje att höja den krigstida styrkan till 280 000 soldater genomförs som ett led i försvarsmaktens operativa planering och reservens repetitionsövningsutbildning.

fi-fi	Puolustusministeriön hallinnonalan valmius on pidetty korkealla tasolla.
sv-se	Beredskapen på försvarsministeriets förvaltningsområde har hållits på hög nivå.

fi-fi	Alueellisen koskemattomuuden valvonnan ja turvaamisen edellyttämät voimavarat on ylläpidetty karsimalla tarpeen mukaan muita toimintoja.
sv-se	De resurser som krävs för att bevaka och trygga den territoriella intergriteten har upprätthållits genom att vid behov gallra i andra funktioner.

fi-fi	Vapaaehtoista maanpuolustustyötä on ohjattu suunnitelmallisesti.
sv-se	Det frivilliga försvarsarbetet har styrts systematiskt.

fi-fi	Puolustusministerin asettama työryhmä selvitti vapaaehtoisen maanpuolustuskoulutuksen kehittämisvaihtoehtoja.
sv-se	En arbetsgrupp tillsatt av försvarsministern  utredde  olika  utvecklingsalterativ  för  den  frivilliga försvarsutbildningen.

fi-fi	Työryhmä esitti, että vapaaehtoiseen maanpuolustukseen kuuluva sotilaallinen koulutus siirretään Maanpuolustuskoulutusyhdistykseltä Puolustusvoimille.
sv-se	Arbetsgruppen föreslog att den militära utbildning som ingår i det  frivilliga  försvaret  förs  över  från  Försvarsutbildningsföreningen  till försvarsmakten.

fi-fi	Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen tehtäviksi tulisi tällöin Puolustusvoimien antaman sotilaallisen koulutuksen tukeminen ja sotilaallisia valmiuksia palvelevan koulutuksen sekä varautumis- ja turvallisuuskoulutuksen antaminen.
sv-se	Föreningens uppgifter blir då att stödja den militära utbildning som försvarsmakten ger och att tillhandahålla utbildning som stöder försvarskapaciteten samt beredskaps- och säkerhetsutbildning.

fi-fi	Puolustuksemme teknologinen perusta turvataan säilyttämällä kriittisten suorituskykyjen edellyttämien keskeisimpien teknologia-alueiden osaaminen Suomessa.
sv-se	Den teknologiska grunden för vårt försvar tryggas genom att hålla expertisen på de teknikområden som är mest centrala för de kritiska kapacitetsområdena kvar i Finland.

fi-fi	Strategisten suorituskykyhankkeiden (merivoimien taistelualushanke Laivue 2020 ja ilmavoimien HX- eli Hornet-hävittäjien seuraajahanke) valmistelua on jatkettu suunnitelman mukaisesti.
sv-se	Beredningen av de strategiska kapacitetsprojekten (marinens stridsfartygsprojekt Flottilj 2020 och flygvapnets HX-projekt, som ska ersätta Hornet-jaktplanen) har fortsatt planenligt.

fi-fi	Vuonna 2018 on tarkoitus tehdä pääsopimukset Laivue 2020 -hankkeen aluksista ja taistelujärjestelmistä sekä käynnistää tarjouskilpailu HX-hankkeessa.
sv-se	År 2018 är det meningen att ingå huvudavtalen om fartygen i projektet Flottilj 2020 och stridssystemen och inleda anbudsförfarandet i HXprojektet.

fi-fi	Puolustusyhteistyötä on tiivistetty Ruotsin, Yhdysvaltojen ja Naton kanssa erityisesti koulutus- ja harjoitustoiminnassa, varautumisessa ja yhteisessä tilannetietoisuudessa.
sv-se	Försvarssamarbetet med Sverige, USA och Nato har intensifierats i synnerhet i fråga om utbildning och övningar, beredskap och gemensam lägesuppfattning.

fi-fi	Suomen ja Naton välillä allekirjoitettiin kyberpuolustusta koskeva poliittinen puitejärjestely (yhteistoiminta-asiakirja, ei-oikeudellisesti sitova ’framework arrangement’).
sv-se	Finland och Nato undertecknade ett politiskt ramavtal om cyberförsvar (samarbetsavtal, ’framework arrangement’ som inte är juridiskt bindande).

fi-fi	EU:n puolustusyhteistyöllä tuetaan Suomen puolustuskyvyn kehittämistä ja unionia turvallisuusyhteisönä.
sv-se	Genom EU:s försvarssamarbete stöds utvecklingen av Finlands försvarsförmåga och unionen som säkerhetsgemenskap.

fi-fi	Vuonna 2017 yhteistyötä edistettiin erityisesti strategisen ohjauksen ja EU:n rahoitusmahdollisuuksien laajentamisen osalta.
sv-se	År 2017 främjades samarbetet i synnerhet i fråga om strategisk styrning och en utvidgning av EU:s finansieringsmöjligheter.

fi-fi	Lisäksi Suomi toimi vuoden 2017 pohjoismaisen puolustusyhteistyön (Nordefco ) puheenjohtajamaana.
sv-se	Finland var dessutom ordförande för det nordiska försvarssamarbetet (Nordefco ) 2017.

fi-fi	 Nordic Defence Co-operation
sv-se	 Nordic Defence Co-operation

fi-fi	Tiedustelulainsäädännön valmistelu
sv-se	Beredningen av underrättelselagstiftningen

fi-fi	Kertomusvuoden aikana saatettiin loppuun tiedustelulainsäädännön kokonaisuuden valmistelu.
sv-se	Under berättelseåret slutfördes beredningen av underrättelselagstiftningen som helhet.

fi-fi	Tavoitteena on parantaa suomalaisen yhteiskunnan mahdollisuuksia suojautua kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvilta vakavilta uhkilta myös tietoverkkouhat huomioiden.
sv-se	Målet är att förbättra det finska samhällets möjligheter att värja sig mot allavarliga hot som riktar sig mot den nationella säkerheten, även med avseende på hot från internet.

fi-fi	Suomen turvallisuusympäristö muuttuu nopeasti, ja uudet uhat edellyttävät uudenlaista valmiutta ja varautumista.
sv-se	Finlands säkerhetsmiljö förändras snabbt och de nya hoten kräver nya slag av förmåga och beredskap.

fi-fi	Kokonaisuuden neljä hallituksen esitystä annettiin eduskunnalle tammikuussa 2018.
sv-se	De fyra regeringspropostionerna i helheten lämnades till riksdagen i januari 2018.

fi-fi	Perustuslaki esitetään tarkistettavaksi siten, että tavallisella lailla voitaisiin säätää tarpeellisiksi katsottavien edellytysten täyttyessä kansallisen turvallisuuden suojaamiseksi välttämättömistä rajoituksista luottamuksellisen viestin salaisuuden suojaan (HE 198/2017 vp).
sv-se	I propositionen föreslås att grundlagen revideras så att det, för att trygga den nationella säkerheten, genom lag kan föreskrivas om nödvändiga begränsningar i skyddet för hemligheten i fråga om förtroliga meddelanden, när de förutsättningar som ska anses vara behövliga är uppfyllda (RP 198/2017 rd).

fi-fi	Käytännössä muutoksella mahdollistettaisiin tiedustelutoimivaltuuksia koskeva lainsäädäntö.
sv-se	I praktiken möjliggör ändringen den lagstiftning som rör underrättelsebefogenheter.

fi-fi	Hallitus on ehdottanut, että esitys käsiteltäisiin kiireellisessä perustuslainsäätämisjärjestyksessä.
sv-se	Regeringen har föreslagit att propositionen behandlas i brådskande grundlagsordning.

fi-fi	Siviilitiedustelua koskevat säännökset (HE 202/2017 vp) pohjautuisivat osin nykylainsäädäntöön ja olisivat osin uusia.
sv-se	Bestämmelserna om civil underrättelseinhämtning (RP 202/2017 rd) planeras att till en del basera sig på den nuvarande lagstiftningen medan andra är nya.

fi-fi	Poliisilakiin sisällytettäisiin uusi siviilitiedustelua koskeva luku ja tietoliikennetiedustelusta säädettäisiin uusi laki.
sv-se	I polislagen föreslås ett nytt kapitel om civil underrättelse och för underrättelseinhämtning avseende datatrafik planeras en ny lag.

fi-fi	Suojelupoliisille esitetään tiedustelutoimivaltuuksia sekä Suomessa että ulkomailla.
sv-se	För skyddspolisen föreslås underrättelsebefogenheter både i Finland och utomlands.

fi-fi	Tiedustelumenetelmät perustuisivat osin poliisilaissa jo nyt säädettyihin tiedonhankintakeinoihin.
sv-se	Metoderna för underrättelseinhämtning grundar sig enligt propositionen delvis på metoder som redan nu ingår i polislagen.

fi-fi	Kokonaan uusia toimivaltuuksia olisivat paikkatiedustelu, viestin jäljentäminen, viestin lähetyksen pysäyttäminen jäljentämistä varten sekä tietoliikennetiedustelu.
sv-se	Som helt nya befogenheter föreslås platsspecifik underrättelseinhämtning, kopiering, kvarhållande av försändelser för kopiering och underrättelseinhämtning som avser datatrafik.

fi-fi	Tietoliikennetiedustelulla puolestaan mahdollistetaan Suomen rajan viestintäverkossa ylittävään tietoliikenteeseen kohdistuva tekninen tiedonhankinta sekä hankitun tiedon käsittely.
sv-se	Med underrättelseinhämtning som avser datatrafik möjliggör man i sin tur teknisk informationsinhämtning som riktar sig mot datatrafiken i en del av kommunikationssnätet som överskrider Finlands gräns och hantering av den här informationen.

fi-fi	Tiedustelumenetelmien tarkoituksena olisi tuottaa välttämätöntä tietoa kansallista turvallisuutta vakavasti uhkaavasta toiminnasta ylimmän valtiojohdon päätöksenteon tueksi sekä kansallisen turvallisuuden suojaamiseksi.
sv-se	Syftet med underrättelsemetoderna är att inhämta nödvändig information om verksamhet som allvarligt hotar den nationella säkerheten som stöd för den högsta statsledningens beslutsfattande och för att skydda den nationella säkerheten.

fi-fi	Uudella sotilastiedustelulailla (HE 203/2017 vp) parannettaisiin Puolustusvoimien tiedonhankintaa vakavista kansainvälisistä uhkista siten, että Puolustusvoimille säädettäisiin toimivaltuudet henkilötiedusteluun ja tietojärjestelmätiedusteluun, radiosignaalitiedusteluun sekä tietoliikennetiedusteluun.
sv-se	Med den nya lagen om militär underrättelseverksamhet (RP 203/2017 rd) förbättras försvarsmaktens informationsinhämtning om allvarliga internationella hot genom att försvarsmakten ges befogenheter till personbaserad underrättelseinhämtning, underrättelseinhämtning som avses datasystem, radiosignalspaning och underrättelseinhämtning som avser datatrafik.

fi-fi	Sotilastiedustelu auttaa varautumaan Suomeen kohdistuviin sotilaallisiin uhkiin ja tukee muita viranomaisia.
sv-se	Den militära underrättelsen hjälper Finland att bereda sig för militära hot och stöder andra myndigheter.

fi-fi	Tiedustelutoiminnan valvonta muodostuisi sekä parlamentaarisesta valvonnasta että laillisuusvalvonnasta vastaavasta uudesta viranomaisesta (tiedusteluvaltuutettu) (HE 199/2017 vp).
sv-se	Övervakningen av underrättelseverksamheten föreslås bestå av såväl parlamentarisk övervakning som en ny myndighet som ansvarar för laglighetskontrollen (underrättelseombudsman) (RP 199/2017 rd).

fi-fi	Tiedustelutoiminnan laillisuusvalvonnan tehokkaalla järjestämisellä ja valvontaelinten vahvalla asemalla ja toimivaltuuksilla turvataan luottamusta tiedustelutoiminnan asianmukaisuuteen ja yksilön oikeusturvan toteutumiseen.
sv-se	Förtroendet för att underrättelseverksamheten sköts korrekt och att individens rättssäkerhet kan garanteras ska enligt förslaget tryggas genom att organisera laglighetskontrollen av underrättelseverksamheten på ett effektivt sätt och ge tillsynsorganen en stark ställning och omfattande befogenheter.

fi-fi	Sotilastiedusteluviranomaisia olisivat Puolustusvoimien pääesikunta ja Puolustusvoimien tiedustelulaitos.
sv-se	De militära underrättelsemyndigheterna blir försvarsmaktens huvudstab och försvarsmaktens underrättelsetjänst.

fi-fi	Arktinen yhteistyö
sv-se	Det arktiska samarbetet

fi-fi	Suomen arktisen strategian päivityksen painopisteitä ovat Suomen arktinen ulko- ja EU-politiikka, arktinen osaaminen, kestävä matkailu ja infrastruktuurin ratkaisut.
sv-se	Prioriterade områden i uppdateringen av Finlands arktiska strategi är Finlands arktiska  utrikes-  och  EU-politik,  arktisk  expertis,  hållbar  turism  och infrastrukturlösningar.

fi-fi	Suomi haluaa tuottaa arktisen kehityksen pulmakysymyksiin innovatiivisia ratkaisuja.
sv-se	Finland vill ta fram innovativa lösningar på problemfrågor i den arktiska utvecklingen.

fi-fi	Hallitus hyväksyi maaliskuussa 2017 strategian toimenpidesuunnitelman.
sv-se	Regeringen godkände strategins åtgärdsplan i mars 2017.

fi-fi	Arktinen neuvottelukunta asetettiin tammikuussa 2017.
sv-se	Delegationen för arktiska frågor tillsattes i januari 2017.

fi-fi	Sen tehtävä on tukea ja vahvistaa Suomen arktista politiikkaa, edistää sen tavoitteita, tehdä tunnetuksi arktisia kysymyksiä ja kirkastaa arktista identiteettiä.
sv-se	Dess uppgift är att stödja och stärka Finlands arktiska politik, främja dess mål, informera oma arktiska frågor och göra den arktista identiteten klarare.

fi-fi	Suomi on vaikuttanut EU:n kolmannen arktisen tiedonannon (E 45/2016 vp) toimeenpanoon arktisen strategian tavoitteidensa mukaisesti.
sv-se	Finland har påverkat genomförandet av EU:s tredje meddelande om Arktis (E 45/2016 rd) i överensstämmelse med målen i den arktiska strategin.

fi-fi	Tiedonanto antaa suuntaviivoja EU:n arktiselle politiikalle ilmastonmuutoksen torjumisessa, kestävän kehityksen edistämisessä ja kansainvälisessä yhteistyössä.
sv-se	Meddelandet anger  riktlinjerna  för  EU:s  arktiska  politik  när  det  gäller  att  bekämpa klimatförändringen, främja hållbar utveckling och bedriva internationellt samarbete.

fi-fi	Suomi korostaa EU:n panostusta työllisyyteen, kasvuun, investointeihin, infrastruktuurihankkeisiin, ympäristökysymyksiin, ilmastonmuutoksen torjuntaan ja sopeutumiseen, uusiutuvaan energiaan sekä arktiseen tutkimukseen ja innovaatioihin.
sv-se	Finland  betonar  EU:s  satsningar  på  sysselsättning,  tillväxt,  investeringar, infrastrukturprojekt,  miljöfrågor,  bekämpning  av  och  anpassning  till klimatförändringen, förnybar energi och arktisk forskning och arktiska innovationer.

fi-fi	Suomi vaikuttaa EU:n rahoitusmahdollisuuksien täysimääräiseen hyödyntämiseen arktisilla ja pohjoisilla alueilla sekä edistää alueen rahoitusmahdollisuuksia EU:n seuraavalla monivuotisella rahoituskehyskaudella.
sv-se	Finland arbetar för att EU:s finansieringsmöjligheter ska utnyttjas maximalt i de arktiska och nordliga områdena och främjar finansieringsmöjligheterna för området under EU:s följande mångåriga budgetramperiod.

fi-fi	Suomi vastaanotti Arktisen neuvoston puheenjohtajuuden toukokuussa 2017.
sv-se	Finland tog över ordförandeskapet i Arktiska rådet i maj 2017.

fi-fi	Kaksivuotisen puheenjohtajuuskauden ohjelman kehyksen muodostavat ilmastonmuutostyö ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet (Agenda 2030).
sv-se	Ramen i programmet för den tvååriga ordförandeperioden utgörs av klimatarbete och FN:s mål för hållbar utveckling (Agenda 2030).

fi-fi	Kärkiteemat ovat ympäristönsuojelu, viestintäyhteydet, meteorologia ja koulutus.
sv-se	Huvudteman är miljöskydd, kommunikationsförbindelser, meteorologi och utbildning.

fi-fi	Arktisen neuvoston puheenjohtajuuden alku on sujunut myönteisesti.
sv-se	Ordförandeperioden i Arktiska rådet har inletts positivt.

fi-fi	Puheenjohtajuutta hyödynnetään myös Suomen maakuvan vahvistamisessa ja Suomen arktisen osaamisen tunnetuksi tekemisessä.
sv-se	Ordförandeskapet utnyttjas också till att stärka Finlands landsbild och sprida kännedom om Finlands arktiska expertis.

fi-fi	Suomen vaikutusmahdollisuuksia lisäävät samanaikaiset puheenjohtajuudet Arktisessa talousneuvostossa ja Arktisessa rannikkovartiostofoorumissa.
sv-se	De samtidiga ordförandeskapen i Arktiska kustbevakningsforumet och Arktiska ekonomiska rådet ökar Finlands möjligheter till inflytande.

fi-fi	2.10 Sisä- ja oikeusasiat
sv-se	2.10 Inrikesfrågor och rättsliga frågor

fi-fi	Sisäinen turvallisuus
sv-se	Den inre säkerheten

fi-fi	Hallitusohjelman tavoitteena on, että Suomi on maailman turvallisin maa asua, yrittää ja tehdä työtä.
sv-se	Regeringsprogrammets mål är att Finland ska vara världens tryggaste land när det gäller boende, företagande och arbete.

fi-fi	Vahva ja toimiva demokratia sekä luotettava hallinto synnyttävät vakautta ja sisäistä turvallisuutta.
sv-se	En stark och fungerande demokrati samt en pålitlig förvaltning skapar stabilitet och inre säkerhet.

fi-fi	Tilastollisesti tarkasteltuna Suomi on edelleen hyvin turvallinen maa.
sv-se	Statistiskt sett är Finland allt jämt ett mycket tryggt land.

fi-fi	Esimerkiksi rikostaso on kansainvälisesti vertaillen alhainen, ja rikosten määrä on laskenut 1990-luvulta lähtien.
sv-se	Till exempel brottsnivån är låg i internationell jämförelse och antalet brott har minskat sedan 1990-talet.

fi-fi	Väestön turvallisuuden tunne kuitenkin vaihtelee varsin paljon sekä ajassa että eri väestöryhmien välillä.
sv-se	Befolkningens känsla av trygghet varierar dock rätt mycket såväl i tid som mellan olika befolkningsgrupper.

fi-fi	Arjen turvallisuusongelmat kasautuvat edelleen varsin voimakkaasti pienelle väestönosalle.
sv-se	Säkerhetsproblemen i vardagen anhopas fortfarande ytterst starkt hos en liten del av befolkningen.

fi-fi	Hallitusohjelman tavoitteen toteutumista varmistavat kertomusvuonna valmistunut sisäisen turvallisuuden strategia sekä selonteko sisäisestä turvallisuudesta (VNS 5/2016 – EK 8/2017 vp).
sv-se	Regeringsprogrammets mål uppnås med hjälp av strategin för den inre säkerheten och redogörelsen för den inre säkerheten (SRR 5/2016 rd – RSk 8/2017 rd) som färdigställdes under berättelseåret.

fi-fi	Selonteossa keskityttiin sisäisen turvallisuuden keskeisten viranomaisten toimintaedellytyksiin.
sv-se	I redogörelsen låg fokus på verksamhetsförutsättningarna för de myndigheter som är centrala för den inre säkerheten.

fi-fi	Strategian toimenpideohjelman tavoitteena on, että kaikki yhteiskunnan resurssit saadaan tehokkaasti käyttöön sisäisen turvallisuuden edistämiseksi.
sv-se	Strategins åtgärdsprogram tar sikte på att samhällets alla resurser tas effektivt i bruk för att främja den inre säkerheten.

fi-fi	Hallituksen puolivälitarkastelussa keväällä 2017 turvallisuus linjattiin yhdeksi loppukauden toimintasuunnitelman painopisteeksi.
sv-se	I regeringens halvtidsöversyn våren 2017 fastslogs säkerheten som en av prioriteringarna i verksamhetsplanen för den återstående regeringsperioden.

fi-fi	Loppukaudella toteutetaan sekä sisäisen turvallisuuden selonteossa päätettyjä toimenpiteitä että uusia, nopeasti muuttuvan turvallisuustilanteen edellyttämiä toimenpiteitä.
sv-se	Under den genomförs både åtgärder som bestämts i redogörelsen för den inre säkerheten och nya åtgärder som påkallats av det snabbt föränderliga säkerhetsläget.

fi-fi	Näitä ovat esim. hybridiuhkien torjuntaan liittyvien toimivaltuuksien päivittäminen ja terrorismiuhkaan varautumiseen liittyvät kalustohankinnat.
sv-se	Sådana är t.ex. en  uppdatering  av befogenheterna  i  fråga  bekämpning  av hybridhot  och materielanskaffningar för beredskap för terrorhot.

fi-fi	Strategian toimeenpano käynnistyi vuoden 2017 lopussa.
sv-se	Genomförandet av strategin inleddes i slutet av 2017.

fi-fi	Strategian toimenpiteillä edistetään mm. sisäisessä turvallisuudessa tapahtuvien muutosten ennakointia ja tilannekuvaa sekä ilmiöpohjaisesti yhteen toimivan hallinnon edellytyksiä.
sv-se	Åtgärderna i strategin avser att främja bl.a. framförhållningen och lägesuppfattningen av förändringar som sker i den inre säkerheten samt förutsättningarna för en fenomensbaserad interoperabel förvaltning.

fi-fi	Toimeenpanossa on huomioitu käynnissä olevan aluehallintouudistuksen tuomat mahdollisuudet.
sv-se	De möjligheter som den pågående regionförvaltningsreformen medför har beaktats i genomförandet.

fi-fi	Kertomusvuonna jatkettiin siviilitiedustelua koskevan lainsäädännön valmistelua osana tiedustelulainsäädännön kokonaisuutta (ks. tarkemmin luku 2.9 Ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikka).
sv-se	Under berättelseåret fortsatte beredningen av lagstiftningen om civilunderrättelse som en del av helheten för underrättelselagstiftningen (se närmare kapitel 2.9  Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik).

fi-fi	Kansallisen väkivaltaisen radikalisoitumisen ja ekstremismin ennaltaehkäisyn toimenpideohjelman toimeenpanoa jatkettiin.
sv-se	Genomförandet av det nationella åtgärdsprogrammet för förebyggande av våldsam radikalisering och extremism fortsatte.

fi-fi	Toimenpideohjelman vuoden 2017 vuosiraportin mukaan ohjelmassa asetetut lyhyen aikavälin tavoitteet on saavutettu hyvin.
sv-se	Enligt årsrapporten om åtgärdsprogrammet har kortsiktsmålen i programmet uppnåtts väl.

fi-fi	Ohjelman kaikkien toimenpiteiden toimeenpano etenee.
sv-se	Genomförandet av programmets alla åtgärder framskrider.

fi-fi	Toimintaympäristössä on viimeisen vuoden aikana tapahtunut muutoksia, jotka otetaan huomioon ohjelman toimeenpanossa jatkossa.
sv-se	Under det senaste året har det skett förändringar i omvärlden, som kommer att beaktas i det fortsatta genomförandet av programmet.

fi-fi	Viranomaisten ja esim. opettajien kykyä tunnistaa väkivaltaista radikalisoitumista ja puuttua siihen on lisätty.
sv-se	Man har förbättrat myndigheternas och t.ex. lärarnas förmåga att känna igen och ingripa i våldsam radikalisering.

fi-fi	Väkivaltaisista ääriliikkeistä irtautuvia tukeva  Radinet-exit -palvelu laajeni.
sv-se	Tjänsten Radinet-exit, som tillhandahåller stöd för personer som vill lösgöra sig från våldsamma extremrörelser, utvidgades.

fi-fi	Palvelujen kysyntä on ollut suurta verrattuna palvelun resursseihin ja vuoden 2017 lopussa toimintaa päätettiin vahvistaa.
sv-se	Efterfrågan på hjälp har varit stor i förhållande till tjänstens resurser och i slutet av 2017 fattades beslut om att förstärka verksamheten.

fi-fi	Moniammatillista poliisin ja sosiaalitoimen Ankkuritoimintaa on kaikkien poliisilaitosten alueella.
sv-se	Polisens och socialväsendets mångprofessionella så kallade ankarverksamhet bedrivs på alla polisinrättningars områden.

fi-fi	Ankkurien valmius ja osaaminen ennaltaehkäistä väkivaltaista radikalisoitumista ja ekstremismiä vaihtelee.
sv-se	Ankarenas beredskap och kunnande i fråga om att förebygga våldsam radikalisering och extremism varierar.

fi-fi	Turvallisuusviranomaisten resursseja vahvistettiin julkisen talouden suunnitelmaan sisältyvässä kehyspäätöksessä (2018–2021) sekä vuoden 2018 talousarviossa.
sv-se	Säkerhetsmyndigheternas resurser stärktes genom rambeslutet (2018–2021), som ingår i planen för de offentliga finanserna, och i budgeten för 2018.

fi-fi	33,5 milj. euron pysyvä määräraha painopisteen ollessa vihapuheen ja ääriliikkeiden torjunnassa.
sv-se	För att trygga polisens resurser anvisades ett permanent anslag på sammanlagt 33,5 mn euro med tyngdpunkt på bekämpningen av hatretorik och extremrörelser.

fi-fi	Vuodelle 2018 kohdennettiin lisäksi yht. 14,5 milj. euron lisämääräraha poliisin operatiivisen suorituskyvyn ja kyberrikostorjunnan toimintakyvyn parantamiseen, terrorismin torjunnan kalustohankintoihin, turvapaikkapalautusten tehostamiseen sekä tekniseen kehittämiseen.
sv-se	För 2018 anvisades dessutom ett tilläggsanslag på sammanlagt 14,5 mn euro för att förbättra polisens operativa prestationsförmåga och cyberbrottsbekämpningens funktionsförmåga samt till materielanskaffningar för terrorbekämpning, ett effektivare återsändande asylsökande som fått avslag och för teknisk utveckling.

fi-fi	Poliisimiesten määrä pystytään pitämään 7 200 henkilön tasolla ja poliisikoulutuksen aloituspaikkoja on lisätty vastaamaan resurssitarpeisiin.
sv-se	Antalet poliser kan behållas på en nivå av 7 200 personer och antalet studieplatser i polisutbildningen har utökats för att svara mot resursbehovet.

fi-fi	Suojelupoliisin resurssien pitkäjänteiseksi turvaamiseksi kertomusvuoden kehyspäätökseen sisällytettiin yht. 3,5 milj. euron tasokorotus.
sv-se	För att säkerställa skyddspolisens resurser på lång sikt inkluderades en nivåhöjning på sammanlagt 3,5 mn euro i rambeslutet under berättelseåret.

fi-fi	Vuodelle 2018 osoitettiin lisäksi 5,7 milj. euroa lisämäärärahaa mm. tiedonhankinnan esikäsittelyn, kenttävalvonnan ja analyysityön resurssien vahvistamiseen sekä terrorismin torjunnan kalustohankintoihin.
sv-se	För 2018 anvisades dessutom 5,7 mn euro i tilläggsanslag bl.a. för resursförstärkning i förbehandlingen vid  informationsinhämtningen,  fältövervakning  och  analysarbete  samt  till materielanskaffning för terrorismbekämpning.

fi-fi	Rajavartiolaitokselle osoitettiin Itärajan valvontaan, Helsinki-Vantaan lentoliikenteen kasvun ja sujuvuuden turvaamiseen ja muihin EU-velvoitteisiin lisämääräraha 7,9 milj. euroa vuodelle 2018.
sv-se	Gränsbevakningsväsendet anvisades ett tilläggsanslag på 7,9 mn euro för 2018 för bevakningen av östgränsen, tryggandet av flygtrafikens tillväxt och smidighet på Helsingfors-Vanda flygplats och för andra EU-åtaganden.

fi-fi	Kertomusvuonna päätettiin myös rannikkovartioveneiden uusimisesta myöntämällä valtion vuoden 2018 talousarviossa valtuus hankinnalle.
sv-se	Under berättelseåret beslutades också att kustbevakningsbåtarna ska bytas ut och för ändamålet beviljades en fullmakt för anskaffningen i statsbudgeten för 2018.

fi-fi	Hallitus antoi eduskunnalle esityksen pelastustoimen uudistuksesta maaliskuussa 2017 (HE 16/2017 vp, uusi laki pelastustoimen järjestämisestä).
sv-se	Regeringen lämnade till riksdagen en proposition om en reform av räddningsväsendet i mars 2017 (RP 16/2017 rd, ny lag om ordnande av räddningsväsendet).

fi-fi	Vuoden 2020 alusta 18 maakuntaa järjestäisivät kukin pelastustoimen omalla alueellaan.
sv-se	Från början av 2020 föreslås 18 landskap organisera räddningsväsendet i sina respektive områden.

fi-fi	Pelastustoimen palvelujen tuottamisesta vastaisi maakunnan liikelaitos (pelastuslaitos).
sv-se	Landskapets affärsverk (räddningsverket) ansvarar enligt propositionen för att producera tjänsterna.

fi-fi	Palvelujen tuottamisessa voitaisiin nykytapaan käyttää apuna mm. sopimuspalokuntia.
sv-se	På samma sätt som i dag kan bl.a. avtalsbrandkårer tas till hjälp i tjänsteproduktionen.

fi-fi	Valtion ohjaus pelastustoimessa vahvistuisi.
sv-se	Lagen medför en starkare statlig styrning av räddningsväsendet.

fi-fi	Vuoden 2015 suuresta hakijamäärästä johtuen turvapaikanhakijatilanne on painottunut maahanmuuttokysymyksissä.
sv-se	På grund av det stora antalet asylsökande 2015 har asylsituationen varit framträdande i invandringsfrågor.

fi-fi	Pakolaistaustainen väestö on kuitenkin edelleen selvä vähemmistö kaikista maahanmuuttajista.
sv-se	Människor med flyktingbakgrund är dock fortfarande en klar minoritet av alla invandrare.

fi-fi	Vuonna 2017 Suomessa jätettiin 26 354 ensimmäistä oleskelulupahakemusta.
sv-se	År 2017 lämnades 26 354 första ansökningar om uppehållstillstånd.

fi-fi	Eniten hakijoita tuli Venäjältä (2 805), Irakista (2 067), Kiinasta (2 022), Intiasta (1 971) ja Ukrainasta (1 937).
sv-se	De flesta sökande kom från Ryssland (2 805), Irak (2 067), Kina (2 022), Indien (1 971) och Ukraina (1 937).

fi-fi	Näiden lisäksi EU-kansalaisten rekisteröintihakemuksia vastaanotettiin 8 358.
sv-se	Vidare tog myndigheterna emot 8 358 registreringsansökningar av EU-medborgare.

fi-fi	Näissä hakijoiden suurimmat taustamaat olivat Viro (2 427), Saksa (571), Romania (536), Puola (494) ja Iso-Britannia (448).
sv-se	Sökandenas vanligaste bakgrundsländer var Estland (2 427), Tyskland (571), Rumänien (536), Polen (494) och Storbritannien (448).

fi-fi	Suurin osa haki oleskelulupaa perheen, työn tai opiskelun perusteella.
sv-se	Största delen ansökte om uppehållstillstånd på grund av familj, arbete eller studier.

fi-fi	Suomessa on arviolta n. 130 000 ulkomaalaista työntekijää, joista 80 000 asuu ja työskentelee Suomessa vakituisesti .
sv-se	Det finns uppskattningsvis ca 130 000 utländska arbetstagare i Finland, av vilka 80 000 bor och arbetar här permanent .

fi-fi	 International Migration 2016-2017 for Finland (englanniksi)
sv-se	 International Migration 2016-2017 for Finland.  (på engelska)

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-324-164-0
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-324-164-0

fi-fi	Ensimmäiset oleskelulupahakemukset 2014–2017
sv-se	Första ansökningarna om uppehållstillstånd 2014–2017

fi-fi	Perhe
sv-se	Familj

fi-fi	Työ
sv-se	Arbete

fi-fi	Opiskelu
sv-se	Studier

fi-fi	Muu
sv-se	Övrigt

fi-fi	Turvapaikka-asiat
sv-se	Asylärenden

fi-fi	Vuoden 2015 ennätyssuuri turvapaikanhakijoiden määrä vaikuttaa eri hallinnonaloilla vielä useita vuosia.
sv-se	Det rekordstora antalet asylsökande 2015 kommer att ha verkningar på olika förvaltningsområden ännu i många år framöver.

fi-fi	Vuonna 2017 turvapaikkahakemuksia vastaanotettiin yht. 5 059 kpl.
sv-se	År 2017 gjordes sammanlagt 5 059 asylansökningar.

fi-fi	Määrä aleni hieman edelliseen vuoteen verrattuna (v. 2016: 5 657 hakemusta).
sv-se	Det var något färre än året innan (5 657 ansökningar 2016).

fi-fi	Hakemuksista lähes 40 % (1 858 kpl) oli uusintahakemuksia ja 1 062 EU:n sisäisinä siirtoja Kreikasta ja Italiasta tulleiden hakemuksia.
sv-se	Nästan 40 % (1 858 st.) av ansökningarna var upprepade ansökningar och 1 062 var asylsökande som anlänt till Grekland och Italien, och sedan flyttats till Finland internt inom EU.

fi-fi	Merkittävimmät lähtömaat v. 2017 olivat Irak, Syyria, Eritrea, Afganistan ja Venäjä.
sv-se	De mest betydande utreseländerna 2017 var Irak, Syrien, Eritrea, Afghanistan och Ryssland.

fi-fi	Turvapaikkapäätöksiä tehtiin 9 418, joista 40 % oli myönteisiä.
sv-se	Myndigheterna fattade 9 418 asylbeslut, av vilka 40 % var positiva.

fi-fi	Vastaanottopalveluiden piirissä olevia oli vuoden lopussa yli 13 000 henkilöä (v. 2016: n. 19 000 henkilöä).
sv-se	Mottagningstjänsterna omfattade över 13 000 personer vid årets slut (2016 ca 19 000 personer).

fi-fi	Taulukossa 5 on kuvattu turvapaikkahakemusten käsittelytilannetta.
sv-se	Tabell 5 visar läget för handläggningen av asylansökningar.

fi-fi	Maahanmuuttohallinnon tuloksellisuutta on tarkemmin kuvattu hallituksen vuosikertomuksen liitteessä 1 luvussa 4.4.
sv-se	Migrationsförvaltningens resultat rapporteras närmare i kapitel 4.4 i bilaga 1 i regeringens årsberättelse.

fi-fi	Turvapaikkapäätösten määrät 2015–2017
sv-se	Antal asylbeslut 2015–2017

fi-fi	Uusia hakemuksia vireille*
sv-se	Nya anhängiggjorda ansökningar*

fi-fi	Aiemmin tehtyjä hakemuksia vireillä**
sv-se	Tidigare anhängiga ansökningar**

fi-fi	Myönteinen turvapaikkapäätös***
sv-se	Positivt asylbeslut***

fi-fi	Kielteinen turvapaikkapäätös
sv-se	Negativt asylbeslut

fi-fi	Hakemus jätetty tutkimatta
sv-se	Ansöknigen prövades inte

fi-fi	Hakemus rauennut
sv-se	Ansökningen har förfallit

fi-fi	* sisältää uusintahakemukset   ** tilanne 1.1.2016, 1.1.2017 ja 1.1.2018                       *** sisältää muut oleskeluluvat
sv-se	* inbegriper upprepade ansökningar    ** situationen 1.1.2016, 1.1.2017 och 1.1.2018     *** inbegriper övriga uppehållstillstånd

fi-fi	Vapaaehtoisen paluun järjestelmän kautta kansainvälisen siirtolaisuusjärjestö IOM:n avustuksella v. 2017 palaajia oli yht. 1 422.
sv-se	Genom systemet för frivilligt återvändande med assistans av Internationella migrationsorganisationen IOM reste sammanlagt 1 422 personer tillbaka till utreselandet.

fi-fi	Eniten palaajia oli Irakiin (1 102), Albaniaan (64) ja Afganistaniin (47).
sv-se	De flesta återvände till Irak (1 102), Albanien (64) och Afghanistan (47).

fi-fi	Poliisin täytäntöön panemia maastapoistamisia oli 3 873, joista IOM:n avustamina 1 392.
sv-se	Polisen avlägsnade 3 873 personer från Finland, i 1 392 fall med IOM:s assistans.

fi-fi	Dublin-prosessin kautta maasta poistamisia tehtiin 242.
sv-se	Via Dublin-processen avlägsnades 242 personer ur landet.

fi-fi	Hakijan todennäköisen maasta poistumisen perusteella tehtiin yht. 308 rauettamispäätöstä turvapaikka-asioissa.
sv-se	Sammanlagt 308 beslut om att asylansökningen förfallit för att den sökande sannolikt lämnat landet.

fi-fi	Kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden palautusten onnistumista on vielä vaikea arvioida hallinto-oikeuksissa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa vireillä olevien valitusten johdosta.
sv-se	Hur återsändandet av de asylsökande som fått avslag har utfallit är svårt att bedöma i detta skede på grund av de besvär som är anhängiga i förvaltningsdomstolar och högsta förvaltningsdomstolen.

fi-fi	Palautusten haasteena ovat palautussopimusten ja järjestelyiden sopiminen keskeisten lähtömaiden kanssa ja erityisesti kielteisen turvapaikkapäätösten saaneiden pakkopalautukset.
sv-se	Svårigheterna i återsändandeprocessen handlar om förhandlingar om återsändandeavtal och arrangemang med centrala utreseländer och i synnerhet tvångsåtersändandet av personer som nekats asyl.

fi-fi	Ilman oleskelulupaa maassa oleskelevien henkilöiden määrän arvioidaan kasvavan.
sv-se	Antalet personer som vistas i landet utan uppehållstillstånd väntas öka.

fi-fi	Hallinto-oikeuksissa keskityttiin kertomusvuonna turvapaikka-asioiden käsittelyaikojen kasvun hillitsemiseen.
sv-se	Förvaltningsdomstolarna koncentrerade sig under verksamhetsåret på att stävja utvecklingen där handläggningstiden för asylärenden blir allt längre.

fi-fi	Valitusten käsittelyssä toimivaltaisiksi Helsingin hallinto-oikeuden lisäksi tulivat 1.2.2017 lähtien Itä-Suomen, Pohjois-Suomen ja Turun hallintooikeudet.
sv-se	Utöver Helsingfors förvaltningsdomstol fick också Östra Finlands, Norra Finlands och Åbo förvaltningsdomstolar 1.2.2017 behörighet att handlägga besvär.

fi-fi	Hallinto-oikeuksissa vireillä olevien valitusten määrä väheni.
sv-se	Antalet besvär som var anhängiga i förvaltningsdomstolarna minskade.

fi-fi	Valitusten keskimääräinen käsittelyaika nousi kertomusvuonna 8,5 kuukauteen.
sv-se	Den genomsnittliga handläggningstiden ökade till 8,5 månader under berättelseåret.

fi-fi	Ilman asioiden käsittelyn hajauttamista keskimääräinen käsittelyaika olisi muodostunut tätäkin pidemmäksi.
sv-se	Om behandlingen av ärendena inte hade spritts ut på flera domstolar skulle den genomsnittliga handläggningstiden ha varit ännu längre.

fi-fi	Korkeimmassa hallinto-oikeudessa keskimääräinen käsittelyaika oli 2,8 kuukautta.
sv-se	I högsta förvaltningsdomstolen var den genomsnittliga handläggningstiden 2,8 månader.

fi-fi	Turvapaikka-asioiden käsittelyn hajauttamisen, v. 2016 voimaan tulleiden oikeudenkäyntimenettelyä keventäneiden lainsäädäntömuutosten ja tuomioistuinten sisäisten kehittämistoimien sekä myönnettyjen lisäresurssien ja onnistuneiden rekrytointien johdosta valitusasioiden määrä pysyi hyvin hallinnassa.
sv-se	Antalet besvärsärenden hölls under kontroll tack vare fördelningen av behandlingen av asylärenden på flera domstolar, de lagändringar som infördes 2016 för att förenkla rättegångsförfarandet, domstolarnas interna utvecklingsinsatser samt beviljade tilläggsresurser och lyckade rekryteringar.

fi-fi	Oikeusministeriö arvioi, että turvapaikka-asioiden ruuhka saadaan purettua ja keskimääräinen käsittelyaika hallinto-oikeuksissa lyhennettyä 6 kuukauteen vuoden 2018 loppuun mennessä.
sv-se	Justitieministeriet gör bedömningen att anhopningen av asylsärenden kommer att kunna åtgärdas före utgången av 2018, varpå den genomsnittliga handläggningstiden i förvaltingsdomstolarna förkortas till 6 månader.

fi-fi	Oleskelulupa-asioiden määrä hallinto-oikeuksissa kasvoi jonkin verran.
sv-se	Antalet ärenden som rörde uppehållstillstånd ökade något i förvaltningsdomstolarna.

fi-fi	Turvapaikkapäätöksistä tehtyjen valitusten käsittely
sv-se	Handläggningen av besvär mot asylbeslut

fi-fi	Elinkeino, liikenne- ja ympäristökeskukset ovat saaneet neuvoteltua edelleen lisää kuntia pakolaisten vastaanottoon.
sv-se	Närings-, trafik- och miljöcentralerna har lyckats förhandla om flyktingmottagning med nya kommuner.

fi-fi	Vuonna 2017 jo 206 kunnalla oli sopimus pakolaisten vastaanotosta (v. 2016: 198 kuntaa ja v. 2015: 93 kuntaa).
sv-se	År 2017 hade redan 206 kommuner ett avtal om att ta emot flyktingar (2016: 198 kommuner och 2015: 93 kommuner).

fi-fi	2 942 (v. 2016: 3 309 ja v. 2015:  1 347).
sv-se	NTM-centralerna anvisade sammanlagt 2 942 flyktingar till kommunerna (2016: 3 309 och 2015:  1 347).

fi-fi	Huolimatta kuntapaikkojen lisäyksestä kuntapaikkatavoitteita (4 000) ei saavutettu, koska esim. oleskeluluvan saaneiden henkilöiden toiveet ja vastaanottokeskusten sijainti eivät aina kohtaa neuvoteltujen kuntapaikkojen kanssa. Oleskelulupia myönnettiin myös oletettua vähemmän.
sv-se	Trots att kommunplatserna nu blev fler uppnåddes målet för dem (4 000) ännu inte t.ex. för att önskemålen hos dem som fått uppehållstillstånd och förläggningarnas läge inte alltid sammanfaller med de kommunplatser som förhandlingarna resulterat i. Det beviljades också färre uppehållstillstånd än väntat.

fi-fi	Turvapaikanhakijoiden vaikutuksia julkisen talouden menoihin ja tuloihin kartoittaneen selvityksen  mukaan kokonaiskustannuksiin vaikuttaa ensi sijassa tulijoiden määrä.
sv-se	Enligt en kartläggning av de asylsökandes inverkan på utgifterna och inkomsterna i de offentliga finanserna  påverkas totalkostnaderna i första hand av antalet asylsökande.

fi-fi	Tulopuolen vaikutukset riippuvat maahan jääneiden työllisyyskehityksestä.
sv-se	Verkningarna på inkomstsidan hänger på hur sysselsättningen utvecklas för dem som stannar i landet.

fi-fi	Mitä paremmin oleskeluluvan saaneet työllistyvät, sitä enemmän he maksavat veroja ja osaltaan rahoittavat hyvinvointiyhteiskuntaa.
sv-se	Ju bättre de som fått uppehållstillstånd får arbete, desto mer betalar de skatt och bidrar till att finansiera välfärdssamhället.

fi-fi	Keinot työllisyyden parantamiseen ovat pitkälti samoja kuin kantasuomalaisilla, mutta toimenpiteiden vaikutukset ovat voimakkaampia, koska pakolaistaustaiset ovat työmarkkinoille integroitumisessa takamatkalla kielitaidon ja työllistymistä edistävien verkostojen puutteen sekä monen tulijan alhaisen koulutustason vuoksi.
sv-se	Medlen för att förbättra deras sysselsättning är till stor del de samma som för majoritetsbefolkningen, men åtgärderna får kraftigare effekt eftersom gruppen med flyktingbakgrund ligger efter i integrationen  på  arbetsmarknaden  i  brist  på  språkkunskaper  och sysselsättningsfrämjande nätverk samt i många fall på grund av en låg utbildningsnivå.

fi-fi	Työllisyyteen vaikuttavista järjestelmistä esille nousevat kotoutumissuunnitelmat ja -koulutus, kotihoidontuki, sosiaaliturvan taso suhteessa työmarkkinoilla tarjolla olevaan palkkaan, palkkatuki ja ammatillinen työvoimakoulutus sekä työharjoitteluun tarkoitetut koulutustuet.
sv-se	Av de system som påverkar sysselsättningen innehas en viktig roll av integrationsplaner  och  -utbildning, hemvårdsstöd,  nivån  på  socialskyddet  i förhållande till den lön som står till buds, lönesubvention och yrkesinriktad arbetskraftsutbildning och utbildningsstöd avsedda för arbetspraktik.

fi-fi	Nuorten kotoutumiseen voidaan vaikuttaa varhaiskasvatuksella ja koulutuksella.
sv-se	Integrationen av unga kan underlättas genom småbarnspedagogik och utbildning.

fi-fi	 Turvapaikanhakijat – Mitä tiedämme kustannuksista?
sv-se	 Turvapaikanhakijat – Mitä tiedämme kustannuksista? 

fi-fi	 Valtiovarainministeriön julkaisuja 41/2017.
sv-se	Finansministeriets publikationer 41/2017.

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-251-912-2
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-251-912-2

fi-fi	Maahanmuuttajien koulutus ja työllistyminen
sv-se	Invandrarnas utbildning och sysselsättning

fi-fi	Opetus- ja kulttuuriministeriön toimialalla maahanmuuttajien määrän kasvu näkyi erityisesti vieraskielisten oppilaiden ja opiskelijoiden määrän lisääntymisenä.
sv-se	På undervisnings- och kulturministeriets förvaltningsområde syntes det ökade antalet invandrare i synnerhet i att eleverna och studerandena med främmande språkbakgrund blev fler.

fi-fi	Vieraskielisten oppivelvollisten määrä perusopetuksessa oli v. 2017 yht. 40 067 ja se kasvoi 4 631 oppilaalla edelliseen vuoteen verrattuna.
sv-se	År 2017 var antalet utländska läropliktiga inom den grundläggande utbildningen sammanlagt 40 067, vilket var 4 631 fler än året innan.

fi-fi	Oppivelvollisuusiän ylittäneitä perusopetuksen vieraskielisiä opiskelijoita oli yli 90 % eli yht. 3 727 henkilöä.
sv-se	Av  de  studerande  inom  den  grundläggande  utbildningen  som  överskridit läropliktsåldern var över 90 %, dvs. sammanlagt 3 727 personer, utlänningar.

fi-fi	Määrä kasvoi 88 % vuoteen 2015 verrattuna.
sv-se	Deras antal ökade med 88 % jämfört med 2015.

fi-fi	Maahanmuuttajien ammatillinen koulutus -ohjelmassa aloitti v. 2017 n. 3 000 opiskelijaa.
sv-se	År 2017 inledde omkring 3 000 studerande programmet för yrkesutbildning för invandrare.

fi-fi	Vastuukorkeakoulutoimintaa (Supporting Immigrants in Higher Education in Finland) toteutettiin kolmessa yliopistossa ja kolmessa ammattikorkeakoulussa.
sv-se	Tre högskolor och tre yrkeshögskolor bedrev ansvarshögskoleverksamhet (Supporting Immigrants in Higher Education in Finland).

fi-fi	Vastuukorkeakoulut ovat ohjanneet n. 1 800 korkeakouluopintoja tai korkeakoulututkintoja suorittanutta maahanmuuttajaa vuosina 2016–2017.
sv-se	Ansvarshögskolorna handledde ca 1 800 invandrare som avlade högskolestudier eller -examina 2016–2017.

fi-fi	Opetushallituksen tekemien tutkintojen tunnustamista koskevien ratkaisujen määrä kasvoi edellisvuodesta 12 %.
sv-se	Utbildningsstyrelsens avgöranden i fråga om att erkänna examina gick upp med 12 % jämfört med året innan.

fi-fi	Kertomusvuonna on toteutettu toimia, joilla hallitusohjelman mukaisesti edistetään työllisyyttä ja julkistaloutta vahvistavaa työvoiman maahanmuuttoa.
sv-se	Under berättelseåret genomfördes åtgärder som i enlighet med regeringsprogrammet ska främja sysselsättningen och en arbetskraftsinvandring som stärker den offentliga ekonomin.

fi-fi	Hallitus antoi syksyllä 2017 eduskunnalle esityksen koskien startup-yrittäjien maahanmuuttoa ja yleistä oleskelulupaprosessin sujuvoittamista (HE 129/2017 vp, L 121 ja 122/2018).
sv-se	Hösten 2017 lämnade regeringen till riksdagen en proposition som rörde invandring av uppstartsföretagare och att allmänt göra processen för uppehållstillstånd smidigare (RP 129/2017 rd, L 121 och 122/2018).

fi-fi	Myös kausityöntekoa ja yritysten sisällä siirtyviä henkilöitä (ns. ICT eli intra-corporate  transfer)  koskevat  direktiivit  saatettiin  kansallisesti  voimaan (L 907/2017 ja 908/2017).
sv-se	Även direktiven som rör säsongarbete och personer som flyttas inom företag (sk. ICT eller intra-corporate transfer) sattes i kraft nationellt (L 907/2017 och 908/2017).

fi-fi	Muutosten tavoitteena on tukea yrittäjyyttä ja sitä kautta talouskasvua.
sv-se	Syftet med ändringarna är att stödja företagsamhet och den vägen den ekonomiska tillväxten.

fi-fi	Talent Boost – Kasvua kansainvälisistä osaajista -toimenpideohjelma sovittaa yhteen elinkeino-, innovaatio-, työllisyys-, koulutus- ja maahanmuuttopolitiikka kasvua tukevaksi kokonaisuudeksi.
sv-se	Åtgärdsprogrammet Talent Boost – Tillväxt genom internationella talanger startades och det samordnar närings-, innovations-, sysselsättnings-, utbildnings- och migrationspolitiken till en tillväxtfrämjande helhet.

fi-fi	Maahanmuuttajien työllistymistä pyritään nopeuttamaan myös maahanmuuttajien kotoutumisen SIB-koulutuksella.
sv-se	Också SIB-utbildningen för invandrare har som mål att påskynda sysselsättningen av invandrare.

fi-fi	(Molemmista ks. tarkemmin edellä luku 2.2).
sv-se	(Se kapitel 2.2 för närmare uppgifter om de båda programmen).

fi-fi	Valtion kotouttamisohjelman 2016–2019  ja hallituksen kotouttamisen toimintasuunnitelman (3.5.2016) mukaisesti maahanmuuttajien osaamista on työllistymisen edistämiseksi vahvistettu mm. toteuttamalla ammatillisia kotoutumiskoulutuksia sekä yhdistämällä kielenopetusta ammatilliseen koulutukseen. Myös kotoutumiskoulutuksen määrärahat ovat olleet hyvällä tasolla, ja koulutuksen on päässyt aloittamaan ilman merkittäviä viiveitä.
sv-se	I enlighet med Statens integrationsfrämjande program 2016–2019  och regeringens handlingsprogram för integrationsfrämjande (3.5.2016) har invandrarnas kunnande stärkts för att främja sysselsättning bland annat genom yrkesinriktade integrationsutbildningar och en kombination av språkundervisning och yrkesutbildning.

fi-fi	Ulkomaalaisten aktivointiaste on v. 2017 noussut työ- ja elinkeinotoimistojen ohjauksella ja lisääntyneillä toimenpiteillä.
sv-se	Även anslagen för integrationsfrämjande har legat på en god nivå och utbildningar har kunnat inledas utan större dröjsmål.

fi-fi	Vuonna 2017 ulkomaalaisten aktivointiaste oli 48,3 % (v. 2016: 42,2 % ja v. 2015:  40,2 %).
sv-se	Aktiveringsgraden bland utlänningar steg till följd av arbets- och näringsbyråernas vägledning och utökade insatser till 48,3 % 2017 (2016: 42,2 % och 2015:  40,2 %).

fi-fi	 Valtion kotouttamisohjelma vuosille 2016–2019 ja Valtion periaatepäätös valtion kotouttamisohjelmasta. 
sv-se	 Valtion kotouttamisohjelma vuosille 2016–2019 ja Valtion periaatepäätös valtion kotouttamisohjelmasta. 

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-327-179-1
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-327-179-1

fi-fi	Selvitys maahanmuuton kustannuksista saatiin päätökseen joulukuussa 2017 .
sv-se	Utredningen om invandringens kostnader blev klar i december 2017 .

fi-fi	Selvityksestä käy ilmi, että maahanmuuttajaryhmien välillä on huomattavia eroja työllisyysasteissa.
sv-se	Den visade att det föreligger betydande skillnader i sysselsättningsgraden mellan olika invandrargrupper.

fi-fi	Maahanmuuttajaryhmien saamien sosiaaliturvaetuuksien määrät mukailevat työllisyysasteissa ilmeneviä eroja.
sv-se	Mängden sociala förmåner som invandrargrupperna får följer skillnaderna i sysselsättningsgrader.

fi-fi	Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ulkomaalaistaustaisten naisten työmarkkinaintegraatioon sekä kotouttamistoimenpiteiden vaikuttavuuden analysointiin.
sv-se	Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt arbetsmarknadsintegrationen av kvinnor med utländsk bakgrund och analys av  integrationsinsatsernas resultat.

fi-fi	 Mitä tiedämme maahanmuuton taloudellisista vaikutuksista?
sv-se	 Mitä tiedämme maahanmuuton taloudellisista vaikutuksista?

fi-fi	 Selvitys maahanmuuton taloudellisten vaikutusten kokonaisuudesta. 
sv-se	 Selvitys maahanmuuton taloudellisten vaikutusten kokonaisuudesta. 

fi-fi	Sosiaali- ja terveysministeriön raportteja ja muistioita 2017:27.
sv-se	Social- och hälsovårdsministeriets rapporter och promemorior 2017:27.

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-00-3877-9
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-00-3877-9

fi-fi	Euroopan komissio kohdisti EU:n sisäasioiden rahastojen maahanmuutto-, turvapaikka- ja kotouttamisrahaston (AMIF-rahasto) kotouttamisen ja paluutoimintojen osioihin lisärahoitusta.
sv-se	Europeiska kommissionen anvisade tilläggsfinansiering för integration och återvändandefunktioner i EU:s asyl-, migrations- och integrationsfond (AMIFfonden).

fi-fi	Suomen osuus rahaston kautta kanavoidusta lisärahoituksesta oli n. 2,5 milj. euroa.
sv-se	Finlands andel av den tilläggsfinansiering som kanaliserades via fonden var ca 2,5 mn euro.

fi-fi	AMIF-rahastosta rahoitettiin v. 2017 kansallisesti yht. 21 hanketta ja toimintoa yhteensä n. 9 milj. eurolla, joilla mm. kehitettiin turvapaikkajärjestelmää, kolmansien maiden kansalaisten kotoutumista sekä edistettiin vapaaehtoista paluuta Suomen kannalta keskeisiin paluumaihin.
sv-se	År 2017 bidrog AMIF-fonden med ca 9 mn euro i finansiering till sammanlagt 21 projekt och funktioner för att bl.a. utveckla asylsystemet, integrationen av medborgare från tredjeländer och främja frivilligt återvändande till länder som är centrala ur Finlands synpunkt.

fi-fi	Lisäksi rahaston kautta tuettiin uudelleensijoittamismenettelyn sujuvoittamista sekä kiintiöpakolaisten kuntasijoittamisen tehostamista.
sv-se	Fondmedel användes också för att göra omplaceringsförfarandet smidigare och kommunplaceringen av kvotflyktingar effektivare.

fi-fi	Hallitus sopi maahanmuuttopoliittisen ohjelman tekemisestä vuosia 2018–2021 koskevan julkisen talouden neuvotteluissa.
sv-se	Regeringen kom i förhandlingarna om de offentliga finanserna för 2018–2021  överens om att ett migrationspolitiskt program ska utarbetas.

fi-fi	Hallituksen maahanmuuttopoliittinen ohjelma tähtää erityisesti työvoiman maahanmuuton edistämiseen.
sv-se	Regeringens migrationspolitiska program tar sikte på att främja i synnerhet invandringen av arbetskraft.

fi-fi	Globaali kilpailu ulkomaalaisista osaajista ja yrityksistä on tiukkaa, ja Suomen tavoitteena on pärjätä tässä kilpailussa. 
sv-se	Den globala konkurrensen om utländska yrkesmänniskor och företag är skarp, och Finland strävar efter att klara sig i den här konkurrensen. 

fi-fi	 Töihin Suomeen – hallituksen maahanmuuttopoliittinen ohjelma työperusteisen maahanmuuton vahvistamiseksi. 
sv-se	 Arbeta i Finland – regeringens migrationspolitiska program för att stärka arbetsrelaterad invandring. 

fi-fi	Sisäministeriön julkaisu 4/2018.
sv-se	Inrikesministeriets publikation 4/2018.

fi-fi	Oikeudenhoidon uudistamisohjelman toimeenpano
sv-se	Genomförandet av reformprogrammet för rättsvården

fi-fi	Hallitusohjelmaan sisältyvän oikeudenhoidon uudistamisohjelman tavoite on oikeudenhoidon laadun ja kansalaisten oikeusturvan varmistaminen julkisen talouden tilanne huomioon ottaen.
sv-se	Målet för det reformprogram för rättsvården som ingår i regeringsprogrammet är att säkerställa kvaliteten på rättsvården och medborgarnas rättssäkerhet i den åtstramade situationen i den offentliga ekonomin.

fi-fi	Suurin osa oikeudenhoidon uudistamisohjelman sisältämistä toimenpiteistä on valmisteilla tai toteutunut.
sv-se	De flesta av åtgärderna i reformprogrammet är under beredning eller har redan genomförts.

fi-fi	Tuomioistuinlaki tuli voimaan vuoden 2017 alusta.
sv-se	Domstolslagen trädde i kraft i början av 2017.

fi-fi	Lailla selkeytetään tuomioistuimia koskevaa lainsäädäntöä, uudistetaan tuomioistuinten johtamista ja kehitetään tuomareiden koulutusta.
sv-se	Lagen förtydligar lagstiftningen om domstolarna, reformerar ledningen av domstolarna och utvecklar domarutbildningen.

fi-fi	Tuomarinkoulutuslautakunta aloitti toimintansa.
sv-se	Domarutbildningsnämnen inledde sitt arbete.

fi-fi	Käräjäoikeuksien määrää vähennetään nykyisestä 27 käräjäoikeudesta 20 käräjäoikeuteen 1.1.2019 lukien.
sv-se	Antalet tingsrätter kommer att minskas från nuvarande 27 till 20 tingsrätter från och med 1.1.2019.

fi-fi	Uudistuksella pyritään saavuttamaan yht. arviolta 3,0–3,5 milj. euron säästöt henkilöstö- ja toimitilakustannuksissa.
sv-se	Avsikten med reformen är att spara in uppskattningsvis 3,0–3,5 mn euro i personal- och lokalkostnader.

fi-fi	Lisäksi käräjäoikeusverkoston supistumisen myötä turvajärjestelyjen ja tietoteknisen varustelun edellyttämä investointipaine ja käyttökustannukset pienenisivät yht. n. 4 milj. euroa.
sv-se	Vidare beräknas  färre  tingsrätter  leda  till  en  nedgång  i  investeringstrycket  och driftskostnaderna i fråga om säkerhetsarrangemang och informationsteknik på sammanlagt ca 4 mn euro.

fi-fi	Kertomusvuonna annettiin sakkomenettelyn laajentamista koskeva hallituksen esitys (HE 103/2017 vp, L 95–99/2018), jonka myötä rattijuopumukset siirtyvät yleisistä tuomioistuimista sakkomenettelyyn ja ajokiellon määrääminen rikosasioissa siirtyy poliisille.
sv-se	Under berättelseåret lämnades till riksdagen regeringspropositionen om utvidgat bötesförfarande (RP 103/2017 rd, L 95–99/2018), vilket flyttar rattfylleri från de allmänna domstolarna till bötesförfarandet och meddelande av körkortsförbud i brottmål till polisen.

fi-fi	Muutokset tulevat voimaan 1.6.2019 ja ne vähentävät oikeuslaitoksen työmäärää ja sen myötä kustannuksia n. 2,7 milj. eurolla.
sv-se	Ändringarna träder i kraft 1.6.2019 och minskar på rättsväsendets arbetsmängd och därmed kostnader med ca 2,7 mn euro.

fi-fi	Hallituksen esitys summaaristen riita-asioiden keskittämisestä yhdeksään käräjäoikeuteen (HE 190/2017 vp) on annettu eduskunnalle joulukuussa 2017.
sv-se	Regeringens proposition om koncentrationen av summariska tvistemål till nio tinsgrätter (RP 190/2017 rd) lämnades till riksdagen i december 2017.

fi-fi	Keskittäminen lisäisi käsittelyn tehokkuutta ja toiminnallista tuottavuutta käräjäoikeuksissa.
sv-se	Koncentrationen avser att göra behandlingarna och verksamheten effektivare i tingsrätterna.

fi-fi	Muutoksen esitetään tulevan voimaan samanaikaisesti käräjäoikeusverkoston uudistuksen kanssa.
sv-se	Ändringen avses träda i kraft samtidigt som reformen av tingsrättsnätverket.

fi-fi	Kertomusvuonna valmisteltu hallituksen esitys (HE 200/2017 vp) oikeudenkäyntimenettelyjen keventämisestä yleisissä tuomioistuimissa annettiin tammikuussa 2018.
sv-se	Den regeringsproposition om att förenkla rättsprocesserna (RP 200/2017 rd) som bereddes 2017 lämnades till riksdagen i januari 2018.

fi-fi	Tavoitteena on sujuvoittaa oikeudenkäyntimenettelyjä ja tehostaa tuomioistuinten työtä mm. joustavoittamalla ratkaisukokoonpanoja koskevia säännöksiä ja lisäämällä videoyhteyksien käyttöä.
sv-se	Den tar sikte på smidigare rättsprocesser och ett effektivare domstolsarbete bl.a. genom att göra bestämmelserna om domstolens sammansättning mer flexibla och utöka bruket av videolänk.

fi-fi	Ehdotus perustuu mietintöön oikeusprosessien keventämisestä yleisissä tuomioistuimissa .
sv-se	Förslaget bygger på  betänkandet  om  förenkling  av  rättsprocesserna  i  de  allmänna domstolarna46.

fi-fi	Kertomusvuonna valmistui toimikunnan mietintö tuomioistuinviraston perustamisesta .
sv-se	Under berättelseåret blev den kommission som dryftat inrättandet av en domstolsmyndighet klar med sitt betänkande. 

fi-fi	Toimikunta ehdotti uuden viraston perustamista.
sv-se	Kommissionen föreslog att den nya myndigheten grundas.

fi-fi	Tuomioistuinviraston perustamisen valmistelua jatketaan siten, että uusi virasto voisi aloittaa toimintansa vuoden 2020 alussa.
sv-se	Beredningen av ärendet fortsätter så att den nya domstolsmyndigheten kan inleda verksamheten i början av 2020.

fi-fi	Uusi virasto ohjaa, kehittää ja tukee tuomioistuimia niiden ydintehtävän toteuttamisessa ja huolehtii keskitetysti niistä tuomioistuinten hallintotehtävistä, jotka eivät lain mukaan kuulu valtioneuvostolle tai tuomioistuimille.
sv-se	Den nya myndigheten ska styra, utveckla och stödja domstolarna i deras kärnuppgift och ha centraliserat hand om de förvaltningsuppgifter vid domstolarna som enligt lagen inte hör till statsrådet eller domstolarna.

fi-fi	 Tuomioistuinviraston perustaminen. 
sv-se	 Tuomioistuinviraston perustaminen. 

fi-fi	Oikeusministeriön julkaisu 23/2017. 
sv-se	Justitieministeriets publikation 23/2017. 

fi-fi	Tuomioistuinviraston perustaminen.
sv-se	Tuomioistuinviraston perustaminen.

fi-fi	 Lausuntotiivistelmä. 
sv-se	 Lausuntotiivistelmä. 

fi-fi	Oikeusministeriön julkaisu 41/2017.
sv-se	Justitieministeriets publikation 41/2017.

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-259-584-3
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-259-584-3

fi-fi	Kertomusvuonna valmisteltiin ulosoton rakenneuudistushankkeen edellyttämät lainsäädäntömuutokset.
sv-se	Under berättelseåret bereddes de lagändringar som krävs för en strukturreform av utsökningsväsendet.

fi-fi	Ulosottolaitos organisoitaisiin yhdeksi valtakunnalliseksi virastoksi.
sv-se	Genom den organiseras utsökningsväsendet till en enda riksomfattande myndighet.

fi-fi	Täytäntöönpanoa jaettaisiin eri henkilöstöryhmille asioiden laadun ja vaativuuden mukaan sekä edistettäisiin mahdollisuutta erikoistua tiettyihin tehtäviin.
sv-se	Verkställigheten fördelas mellan personalgrupperna enligt ärendenas art och svårighetsgrad. Personalens möjlighet att specialisera sig på vissa uppgifter ska också främjas.

fi-fi	Hallituksen esitys  on tarkoitus antaa kevätistuntokaudella 2018 ja lait on tarkoitettu tuleviksi voimaan 1.1.2019.
sv-se	Regeringens proposition  ska ges till riksdagen under vårsessionen 2018 och lagarna avses träda i kraft 1.1.2019.

fi-fi	 Perustuu Valtakunnanvoudinviraston työryhmämietintöön ja siitä saatuun lausuntopalautteeseen (Valtakunnanvoudinviraston julkaisut 2017:02 ja 2017:03).
sv-se	 Baserat på Riksfogdeämbetets arbetsgruppsbetänkande och remissresponsen på det (Riksfogdeämbetets publikationer 2017:02 och 2017:03, på finska).

fi-fi	Vuonna 2017 annettiin laki talous- ja velkaneuvonnasta (813/2017).
sv-se	År 2017 lämnades lagen om ekonomisk rådgivning och skuldrådgivning (813/2017). till riksdagen.

fi-fi	Talous- ja velkaneuvonnan järjestäminen siirtyy aluehallintovirastoilta ja kunnilta vuoden 2019 alusta lukien oikeusapu- ja edunvalvontapiirien tehtäväksi.
sv-se	Ordnandet av rådgivningen flyttas över från regionförvaltningsverken och kommunerna  till rättshjälps- och intressebevakningsdistrikt från och med början av 2019.

fi-fi	Muutoksella selkeytetään talous- ja velkaneuvonnan ohjausta ja yhtenäistetään palvelutarjontaa.
sv-se	Ändringen är avsedd att förtydliga styrningen av den ekonomiska rådgivningen och skuldrådgivningen och göra tjänsteutbudet enhetligare.

fi-fi	Kertomusvuonna valmisteltiin syyttäjälaitoksen rakenneuudistusta , jonka tavoitteena on helpottaa syyttäjäntoiminnan ohjausta, edistää yhdenmukaista valtakunnallista ratkaisutoimintaa ja lisätä tulosohjauksen vaikuttavuutta.
sv-se	Under berättelseåret bereddes en strukturreform av åklagarväsendet , som tar sikte på att underlätta styrningen av åklagarverksamheten, främja en enhetlig riksomfattande avgörandeverksamhet och förbättra resultatstyrningens effektivitet.

fi-fi	Uusi organisaatiomalli, jossa syyttäjälaitos toimisi yhtenä virastona, edistäisi uusien keskitettyjen toimintojen luomista, millä voitaisiin tehostaa syyttäjien toimintaa ja ohjata syyttäjien työpanosta vaativiin rikosasioihin.
sv-se	Den nya organisationsmodellen, där åklagarväsendet verkar som ett enda ämbetsverk, är tänkt att främja uppkomsten av nya centraliserade verksamheter, genom vilket åklagarnas arbete kan göras mer effektivt och deras arbetsinsats styras in på krävande brottmål.

fi-fi	Hallituksen esitys (17/2018 vp) annettiin eduskunnalle maaliskuussa 2018.
sv-se	Regeringen lämnade sin proposition (17/2018 rd) till riksdagen i mars 2018.

fi-fi	 Syyttäjälaitoksen organisaatiouudistus. 
sv-se	 Syyttäjälaitoksen organisaatiouudistus. 

fi-fi	Oikeusministeriön julkaisuja 28/2017.
sv-se	Justitieministeriets publikation 28/2017.

fi-fi	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-259-593-5
sv-se	http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-259-593-5

fi-fi	2.11 Kestävä kehitys
sv-se	2.11 Hållbar utveckling

fi-fi	Valtioneuvosto antoi eduskunnalle helmikuussa selontekona (VNS 1/2017 vp – EK 27/2017 vp, Kestävän kehityksen Suomi – pitkäjänteisesti, johdonmukaisesti ja osallistavasti) toimintasuunnitelmansa kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n toteuttamisesta.
sv-se	Statsrådet lämnade sin plan för genomförandet av programmet för hållbar utveckling Agenda 2030 i form av en redogörelse (SRR 1/2017 rd – RSk 27/2017 rd, Hållbar utveckling i Finland – långsiktigt, koherent och inkluderande)  till riksdagen i februari.

fi-fi	Selonteko on tarkoitettu ylivaalikautiseksi, pitkän aikavälin linjaukseksi kestävän kehityksen painopisteistä, toteuttamisen keinoista ja seurantamekanismista.
sv-se	Redogörelsen är avsedd att vara en långsiktig riktlinje för prioriteringarna, genomförandemedlen och uppföljningsmekanismerna för hållbar utveckling, som sträcker sig över regeringsperioden.

fi-fi	Sen painopisteet ovat yhdenvertainen, tasa-arvoinen ja osaava Suomi ja resurssiviisas ja hiilineutraali Suomi.
sv-se	Dess centrala fokusområden är ett resurssmart och koldioxidneutralt Finland och ett Finland där det råder jämlikhet, jämställdhet och kompetens.

fi-fi	Siihen sisältyy myös kolme politiikkaperiaatetta johdonmukaisesta, pitkäjänteisestä ja osallistavasta tavasta toimia.
sv-se	I redogörelsen ingår också tre politikprinciper om ett koherent, långsiktigt och inkluderande sätt att gå till väga.

fi-fi	Hallituksen linjausten mukaisesti kertomusvuonna päätettiin perustaa verkostomaisesti toimiva innovatiivisten hankintojen osaamiskeskus.
sv-se	I enlighet med regeringens riktlinjer fattades under verksamhetsåret ett beslut att grunda ett nätverksbaserat kompetenscentrum för hållbara upphandlingar.

fi-fi	Sen tavoitteena on edistää kestäviä ja innovatiivisia julkisia hankintoja ja näin parantaa julkisten hankintojen ja palvelujen vaikuttavuutta ja laatua sekä edistää pitkän aikavälin politiikkatavoitteiden (vähähiilisyys, kiertotalous ja resurssitehokkuus) saavuttamista.
sv-se	Dess syfte är att främja hållbara och innovativa offentliga upphandlingar och därmed förbättra effekten av och kvaliteten på offentliga upphandlingar och tjänster.

fi-fi	Hankkeelle on varattu yht.
sv-se	Det ska också främja de långsiktiga politikmålen (kolsnålhet, cirkulär ekonomi och resurseffektivitet).

fi-fi	6 milj. euron rahoitus vuosille 2018 ja 2019.
sv-se	Projektet har reserverats en finansiering på sammanlagt 6 mn euro för 2018 och 2019.

fi-fi	Kertomusvuonna aloitettiin myös kestävän kaupunkikehityksen ohjelman valmistelu.
sv-se	Under verksamhetsåret inleddes också beredningen av ett program för hållbar stadsutveckling.

fi-fi	Viisivuotisen ohjelman tarkoituksena on edistää integroivaa kaupunkikehitystä pääpainona ympäristöllisesti ja sosiaalisesti kestävät ratkaisut ja niihin tukeutuvan elinkeinotoiminnan vahvistaminen.
sv-se	Syftet med det femåriga programmet är att främja en integrerande stadsutveckling med tonvikt på miljömässigt och socialt hållbara lösningar och på att stärka näringsverksamheter baserade på dem.

fi-fi	Ohjelman teemoja ovat vähähiilisyys, resurssitehokkuus, älypalvelut, eriarvoisuuden torjunta ja terveys.
sv-se	Teman i programmet är koldioxidsnålhet, resurseffektivitet, smarta tjänster, bekämpning av ojämlikhet samt hälsa.

fi-fi	Loppuvuodesta käynnistettiin selonteon sisältämä seuranta- ja arviointijärjestelmä, joka kertoo kestävän kehityksen tilasta Suomessa.
sv-se	I slutet av året startades det system för uppföljning och utvärdering, som ingår i redogörelsen och som beskriver tillståndet för hållbar utveckling i Finland.

fi-fi	Järjestelmä avaa kestävän kehityksen kansallisia tavoitteita indikaattoreihin pohjautuvilla asiantuntijatulkinnoilla ja mahdollistaa keskustelun kestävän kehityksen tilasta ja tulevaisuudennäkymistä.
sv-se	Systemet går närmare in på de nationella målen för hållbar utveckling med hjälp av experttolkningar baserade på indikatorer och möjliggör en diskussion om tillståndet och framtidsutsikterna för hållbar utveckling.